339 
viklet Tilstand, men Baillon!") har allerede forlængst paastaaet, 
at de anlægges uligefinnede, men at Endesmaabladet ikke udvikles 
normalt og tidlig gaar tilgrunde; da jeg selv har undersøgt Bladets 
Udviklinghistorie, kan jeg paa en Maade bekræfte dette. De unge 
Blade og Axedele, som netop befinde sig i Løvspring, hvilket i vort 
Palmehus finder Sted i Slutningen af Marts og Begyndelsen af 
April, naar Solen har faaet nogen Magt, ere, som Tilfældet er med 
mange tropiske Trævæxter, meget smukt røde. Især paa disse yngre 
Blade (cfr. Tab. IV, Fig. 4, som forestiller unge Blade i tre Ud- 
viklingstrin), men naturligvis ogsaa, skøånt mindre tydelig, paa de 
ældre, kan man iagttage to extraflorale Nektarier ved Bladstilkens 
Grund, eet paa hver Side paa det Sted, hvor den pludselig fot- 
tykkes, inden den fæster sig til Axen; en sjælden Gang kan der 
optræde to Nektarier paa samme Side enten ved Siden af eller 
ovenover hinanden. 
Plantens Knopforhold er omtalt af Raunkiær”); hvert Aars- 
skud (Tab. IV, Fig. 3) begynder med fem å sex ufuldkomne, næsten 
skælagtige, brede, ofte med en håjst rudimentær Bladplade for- 
synede Lavblade, som hvert bærer en cirkelrund eller oval Plet, 
et Nektarium, paa hver Side af Midtlinien. Disse Dannelser, som 
genfindes paa de i et Antal af sex til ti derpaa følgende, finnede 
Løvblade, der ere ordnede efter Skruen ”/5, forekomme, som ogsaa 
Baillon har set, ogsaa paa ,Endesmaabladet", som er udviklet 
meget rudimentært, som et glat, temmelig tykt, uregelmæssig, pris- 
matisk, eller spidst, spoleformet (Tab. IV, Fig. 4, ap), noget kød- 
fuldt Legeme, der aldrig opnaar nogen nævneværdig Stårrelse, 
men stanser sin Udvikling tidlig for ligeledes tidlig at skrumpe 
ind og forsvinde, saa at det helt udviklede, meget store Løvblad 
synes ligefinnet (i Regelen med 10 Par Smaablade). Det maa nu 
imidlertid bemærkes, at der i Spidsen af hvert af Sidesmaabladene 
findes et ganske lignende, med to Nektarier forsynet, sidenhen 
Ogsaa indtårrende Apikallegeme, saa at en egentlig, selv meget 
rudimentær Endesmaablad- Plade i Grunden aldrig har været anlagt. 
]) Bull. soc. Linnéenne de Paris, p.22; cfr. Harms i Engler & Prantl, HI, 
4. Abth., 1896; p. 278. 
”) Planterigets Livsformer, Kbhvn., Gyldendal, 1907, p. 36—37. Knoppernes 
Forhold hos Plantens indiske Slægtning er skildret af Johs. Schmidt 
'Skuddene hos den gamle Verdens Mangrovetræer, 1903; p. 13) 
] 997 
