353 
sig ind-i det kornede Plasma mod Kærnen, uden. at jeg dog kunde 
se den nøjere Forbindelse mellem dem. Den anden Ende af Fi- 
brillen strækker sig uden for Cellen og gaar over i en Cilie, 
hvilket tydeligt var at se paa flere Eksemplarer. Derimod kunde 
jeg ikke paa nogen Celle skelné begge Cilierne; men jeg antager, 
at de begge udspringer fra den samme Fibril, der vel maa betegnes 
som en Rhizoplast. 
Paa enkelte Celler saas ved Grunden af Cilien et lille mørkt 
Legeme, muligvis et Basalkorn; men det kunde ikke ses altid. 
III. Svingtraadene hos nogle andre Chrysomonadineæ. 
I de Ciliefarvningspræparater, som jeg fremstillede for at faa 
farvet Cilierne hos Synura, fandtes ogsaa andre Flagellater, af hvilke 
jeg her kort skal omtale to andre Chrysomonadiner, nemlig Uro- 
glena volvox og Dinobryon Sertularia. 
Angaaende Uroglena volvox (Tavle V, Fig. 10) er at bemærke, 
at man naturligvis ikke saa noget til den Skælbeklædning, som er 
ejendommelig for Synura, og Geléen, som omslutter Cellerne, 
farvedes ved Behandlingen, saa at Ciliernes Struktur fremtraadte 
knap saa skarpt som hos Synura. Paa den lange Cilie saa man 
dog tydeligt fine Haar i to (tilsyneladende?) Rækker som hos denne. 
Paa den korte Cilie var der derimod ingen særlig Struktur at op- 
dage, hverken Sidehaar eller Pisketraad. 
Cilierne hos Dinobryon Sertularia viste sig meget at ligne dem 
hos Uroglena. Den lange Cilie er en Fjercilie af samme Type 
som hos denne, og den korte Cilie synes at være af en simpel 
Bygning. Paa Tavle V, Fig. 11 ses kun den lange Cilie, og man 
bemærker, at den Del af den, der rager udenfor Hylsteret er 
meget tyk, medens den Del af den, som er indenfor Hylsteret, er 
knap halvt saa tyk. Det er aabenbart Beitzen, der har bragt den 
fremragende Del til at bulne ud (jvf. Fischer 1894, Pag. 192), 
medens Hylsteret har kunnet beskytte den inderste Del af Cilien 
mod Beitzens Indvirkning. Her ser man heller ikke noget til Side- 
haar. Disse er hos Dinobryon endnu finere end hos Synura og 
Uroglena og i mange Tilfælde vanskelige at faa Øje paa. Naar 
der paa Figuren ikke ses Haar hen imod Ciliens Spids, betyder 
det ikke, at de ikke findes, men at de har lagt sig tæt ind til 
Cilien og derfor ikke kan ses. 
Universitetets botaniske Laboratorium i Marts 1918. 
Vidensk. Medd. fra Dansk naturh. Foren. Bd. 69. 23 
