14 
bevares, dog noget indtrukket (Fig. 13). Andre Individer standser 
paa et Trin imellem Larveformen og Tøndepuppens normale Form. 
Af disse larveformede Tøndepupper fremkom Fluerne til samme 
Tid som af de normale Pupper, men Fluerne var ikke helt normale, 
idet Benene var noget forkrøblede. 
Biologi. 
Jeg har ofte fundet denne Arts Larver i Larverne af Vanessa 
Io L. og urlicæ L., men i de af mig undersøgte Vanessa-Kolo- 
nier var Snylteren kun tilstede enkeltvis, og jeg havde derfor 
ikke kunnet faa Snyltefluen klækket. Først da Lærer J. P. Kryger 
i Juni 1914 fandt en Koloni Larver af Vanessa Io L. i Grib 
Skov, i hvilken et Flertal af Larverne var angrebne af Snylteren, 
lykkedes det at faa denne bragt til fuld Udvikling. 
I de undersøgte Vanessalarver var Snylterne næsten fuldvoksne 
og sad fæstede til Værten ved en Tragt, der udgik fra en Trachee; 
Tragten var kort, bred og af sort Farve. I Reglen var der kun én 
Snylter i hver Vanessa-Larve, men i enkelte fandtes to ligestore 
Fluelarver. De fuldvoksne Fluelarver borede sig ud af Værterne 
og forpuppede sig i Jorden. Pupperne overvintrede, hvorefter Flu- 
erne kom frem næste Aar i Juni. Hvorledes Infectionen sker, 
kan ikke afgøres paa det foreliggende Materiale; kun er det sikkert, 
at Fluen ikke lægger Æg paa Værterne. 
Cistogaster globosa F. 
Udvikling. 
Æggeskallen er c. ”/2—/4 mm lang og noget under !/» mm 
bred. Omridset ægformet ovalt, Oversiden fladt hvælvet, Under- 
siden flad. Farven hvid. 
Larven i iste Stadium: Længde c. /2 mm... Ledran- 
dene noget indskaarne og Bagenden indtrukket. Leddenes For- 
rande besat med Rækker af meget fine Torne, der afløses af 
uregelmæssigt stillede, store, afrundede, skælformede Torne (Fig. 14). 
Bagenden besat med meget langstrakte, bagudrettede Torne. Svælg- 
skelettet (Fig. 15) er langstrakt og lige, i Spidsen ender det med 
