Om Gymnopeza-Arternes Biologi. 
(Dipt. Tachin.) 
Af 
J. C. Nielsen. 
Snylteflueslægten Gymnopeza er opstillet af Zetterstedt, der 
i 3die Bind af Diptera Scandinaviæ (1844) beskrev de to Arter 
denudata og albipennis. Disse synes overalt at være særdeles 
sjældne, og medens der af denudata kun kendes Hunner, er alle 
de kendte Eksemplarer af albipennis Hanner. Allerede Zetter- 
stedt fremsatte den nærliggende Formodning, at de to Arter trods 
deres iøjnefaldende Forskellighed kun repræsenterer de to Køn af 
samme Art, og Katalog der paliarktischen Dipteren III (1907) hen- 
fører, om end med Tvivl, albipennis som Synonym til denudata. 
Zetterstedt's Formodning er sandsynligvis rigtig, men noget af- 
gørende Bevis herfor foreligger endnu ikke. 
Gymnopeza og beslægtede Former — Phaninæ caudatæ Brauer 
& Bergenstamm — indordnes i det ovennævnte Katalog i Gruppen 
Phasiinæ, der tillige omfatter andre Former, bl.a. Gymnosoma og de 
Allophora-agtige Arter, med hvilke deres Slægtskab formentlig er 
fjernt... Phaninæ caudatæ udgør imidlertid en særdeles naturlig 
Gruppe. Fælles for Arterne er bl. a., at Hunnernes. Bagkrop er 
langstrakt og slank, de sidste Led forlængede og bøjede ind under 
Bugen; Endeleddet bærer i Spidsen Tornapparater, der antagelig 
benyttes til i ikke for stærke Kitindannelser, f. Eks. Ledhude, at 
frembringe Aabninger, hvorigennem Yngelen bringes ind i Værten. 
Vort Kendskab til Arternes Biologi er endnu mangelfuldt; dets 
Kilder indskrænker sig til to Iagttagelser. I 1828 klækkede C. 
H. Boheman Weberia curvicauda Fil. af Harpalus ruficornis 
Fabr. (Observationer rårande några Insecters Metamorphose, i Ve- 
tenskaps Academiens Handlingar 1828, p. 164), og i 1862 angav 
J. R. Schiner (Fauna Austriaca I, p. 422), at et Eksemplar af 
Gymnopeza denudata Zett. var fremkommet af en anden Løbebille, 
Carabus Scheidleri Fabr., der var fundet liggende død paa en Vej: 
