24 



Jeste V roce 1872 mohl 0. Feistmantel napsati ve sveiii pojednäni „Über 

 Baumfarrenreste der böhmischen Steinkohlen-, Perm und Kreideformation (Abh. d. 

 k. böhm. Gesselsch. d. W. VI. Folge 5. Bd , pag. '2b. „nejblizäim a poslednim 

 ütvarem v Öechäch, ktery jestö vykazuje zbytky kapradin, jest ütvar kffdovy." Nä- 

 lezem vötäiho poötu cästi kmenü v sladkovodnini pfskovci u Star6ho Sedla, ukäzal 

 se tento vyrok Feismantelüv byt/ klaranym. 



V blizkosti kmene zkameu6lelio nebyly nalezeny listy, jako tomu byvä t6z 

 i V jinych ütvarech od kameuouheln6ho ütvaru poöinaje, ciniz blizSi urceni jest 

 sti^eno. PH urcoväni miisel Engelhardt bräti zfetel ku zevnejälmu vzhledu kmene, 

 polstärkiim a jizväm po listech. Byly£ dosud nalezeny jen 3 kusy teclito kmenü. 



Obr. 8. — Hemitelia Laubeji Engelhardt. 



Dva kusy kmene stromoTite kapradiny v nestejnäm zachovani s polstäfky listovymi, na nich2 



fig. b jsou pfeknfi patrny jizvy po listech. (Die Engelhardta z cästi vynato, 74 priroz. vel.). 



U jednoho z vetSich kusü jsou svazky cevnf vstupujici do fapiku listov6ho 

 väude vyznaCeny nepfetrzitou 5arou, tak jako skoro u väech dosud nalezenych 

 kmenü kaprad'ovych anebo jak to Corda nazval, jsou stu^kovite. Mezi timto prouz- 

 kem svazkü cevnlch a mezi pletivem parenchymatickym, zevne polozenym, nachäzi 

 se zrejmä, ale nepati'nä mezera, kdezto dovnitf neco podobnöho neni nikde k spa- 

 tfeni. U menälho, pöknöho kusu, Engelhardtem popsanöho, a zobrazeneho, z nöhoz 

 i ja zde cäst obräzku pfedvädfm (viz obr. 8. fig. ö), jsou zretelne, pokud jizvy 

 byly fädnö zachoväny, videti velmi hustö stojicl svazky cevni, zvläätö na spodnfm 

 velköm oblouku, na nökterych jizväch pak i na ostatnich ßästech obloukü celöho 

 svazu cevniho. Z toho näsleduje die Engelhardta pfedne, ze jenem nedostateönö 





