' 1 



I 



43 



hrana, na strany pak vybihajf paprskovite od piipku cetnöjäi nlzkö vrdsky. Dolejsf 

 cäst siipiny jest vnö ozuaC-eua liranou jdouci stfedeiii, jlz odpovidä na vnitfnl stranö 

 §upiny hlubokä ryha. (Obr. 22, fig. Ic, d.) Krome toho jsou na vnöjsi i vnitfni strane 

 supiny jemnö, podelnö. vyniklö vräsky a ryhy. 



Supiny nejsou pfilis tlustö a uiajl velice kyprö pletivo. Na ph'Cnö pferaze- 

 nycli Supinäch poukazuje Engelbardt na pory. Tyto a pod61ue vrdsky zminenö 

 dluzno povazovati za svazky cövni tecbto äupiu. 



Obr. 22. Pinus kordacea Rosam. sp. — la Siska z piskovce u Cernovic; na 



dolejsku pfideläna. Ib Krätkä supina bezpocbyby z base siiky. Ic Dloubä iu- 



pina se strany zevn^jsi. Id Supina z vnitfnf strany, se dvema semeny. (Ib az 



id z Bfestan.) Pfiroz. vel. Die Memela. 



Semena tvavu Tejcitöho 7—10 mm dlouhä, 4—5 mm §irokä s kMdly lizkymi^ 

 az 3'5 cm dlouhymi, uprostfed 6 mm äirokymi, s okrajem vnitfnim tt5möf rovnym 

 s vnej§Im ku konci i dolejäku stejnoraerne zakfivenym, se §picl pfitupou. 



Zdä se, ze druh tento nälezi nyni zijfcl skupine Strobus. §iska zndma jest 

 z piskovcu u Cernovic a Stareho Sedla, z plastickych jilu u BfeStan. 



Pinus Engelhardti Menzel. 

 (Obr. 2.5.) 

 Menzel P.: „Die Gymnosp. der nordböhm. Braunkohlenformation", Tlieil I. 

 (Abhdl. Isis Dresden 1900), pag. 57, tab. III., fig. 28. 



