45 



Pinus ornata Sternb. sp. 

 (Obr. 25.) 



Menzel Paul: „Die Gymnosp. der nordböbm. Brauukoblenformation", Tbeil I. 

 (Abbdl. Isis in Dresden 1900), pag. 54, tab. IL. fig. 6—9. 



Si§ky stiliM tvarii kuzelovitöbo, 3'5— 9 cm dloubö. 

 2 — 5 cm siroke; nejvötsi äffky dosabuji krätce nad bäsi, 

 nökdy byvaji tvaru vice prodlouzenö vejciteho. Nejcasteji 

 byvaji soum§rn6, zfidka bjWä stopka vice k jedne strane 

 §i§ky posunutä ; §iäky byly patrnö • podle toho na vötvi 

 aspon cästecne zpet obnutö. 



Jako äisky tak i supiny byvaji rüzne velikö. Apo- 

 physa 7—16 mm sirokä, 6 — 11 >«»« vysokä, skoro üplne 

 plochä, tvaru rhombiclceho, zfidka näsledkem vzäjemnäho 

 tlaku nepravidelue petibranuebo ; hoi'eni okraj zaokrouhleny 

 neb tupoübly, zfidka ostroühly. Napfiö ätitku probibä üzky 

 neb znatelnS vystupujici kyl, v jeboz stfedu nacbazi se 

 brbol pomerne veliky, tvaru pricne routovitebo, Jen mälo 

 vynikly, tupy, uprostfed nekdy trocbu prohloubeny. 



Hofejsi i doIejSi polovice apophysy jsou paprskovitö 

 cärkovanö, obe skoro uprostred ostrou, vyniklou listnou 

 opatrene, kterdz na jednotlivycb otiscicb vice vynikä v ho- 

 fejSi polovici ätftku. 



Tu a tarn byvä bofejsi polovice stitku trocbu vice 

 sklenutä nez dolejsi. 



Semena tvaru vejcitöbo (Engelhardt, Zitenice). 



Obr. 25. Firnis ornata 



Sternbg. sp. — Zkamenelä 



sislja z Valce. Pfiroz. vel. 



Die Menzela. 



Jiz Sternherg pravi ve svem dile Vers. I., 4, pag. XXXIX., 2e se druh tento 

 pfiblizuje ku druiiu Pinus halepensis Mill., k üeuiu Menzel takö poukazuje v sou- 

 blase s vyjddienim Sternbergovyai a pfipominä, ze stävajicl rozsifeni zijicibo drubu 

 P. halepensis ve stfedozemi zdä se poukazovati ku genetickö spojitosti obou jnie- 

 novanych drubü. 



Engelbardt (Tert. Pflanzen d. Leitmeritzer Mittelgebirge pag. 62, tab. X., 

 fig. 5 — 7.) uvädi tez od P. ornata Sternbg. sp. iilomky zkräcenych vetevek (brachy- 

 blastü) se dvöma jehiicemi, je2 nejsou dokonale zacboväny, souhlasi vsak s jebli' 

 cemi, kteröÄ nalezeny byly sedici na v6tvicb z Valce; co se ty6e postavenl bracby- 

 blastü, neodcliyluji se mnoho od P. halepensis Mill. 



Öisky vyskytuji se na näsledujicicb niistecb: Sladkovodui piskovce u Cemo- 

 vic a Zitenic, basaltove tufy u l'alce, plastickö jily u /Jiest'aH, Purberk u Cho- 

 mutovu. 



Siäky byvaji zacboväny hiavue v otiscicb, zfidka byvaji zkamenelö jako ku 

 pr. äiSka z VaUv, ktera jest inajetkeni Musea kräl. Coski^ho. 



