48 



düvüdu, ze vsecky ostatnf Siäky k töto pfibiizn<5, ktere uiel Menzel pfllezitost stu- 

 flovati na dobfe zacbovanych exempläfich z BfeStan, patfi podle ätltkü Supin ku 

 druliu P. ovitbrmis. (Vide Menzel 1. c. pag. 51.) 



Otisky popisoviiny jsoii z nasledujfcich nalezisf: Plastickö jily z Biestan a 

 ßresdnek; tufy basaltovö z Liebverdi/, piskovce z Grassef-u, sladkovodaf piskovce 

 z Furberku u Cernovic ; bfidlice diatomovö z Natternsteinu u Souteäek (Zautig) a 

 z Wanisdorfu; cyprisovö lupky z Krottensee, z Falknova a zemndni pozdry vypä- 

 lene jily z Doupovskeko poliofi, Kinsperk na Loketsku, Hriitov. 



Menzel P. 



Piuus Satunii Ung. sp. 



(Obr. 28, fig. 2a— 2b.) 

 „Die Gymnosp. der noniböimi. Braunkohlenfoiuiatiün", Tlieil 



(Abbdlg. Isis Dresden 1900), pag. 63, tab. IlL, tig. 17-21. 



Bracbyblasty tvoreny jsou ze tri jehlic; jehlice 12 az 

 18 cm dlouhö, 0"7— 1 mm äirokö, na vnitfni stranö s vy- 

 niklou hranou a na dolejäku s pochvou 1.5-20 mm diouhou 

 Ponevadz rozliSoväni mnoiiycli trojjelilicovitych druhii 

 dälo se jenoni podle delky, spojuje Menzel nizn6 druby dii- 

 vejäimi autory popsanö (zvläste Ettingsbausenem P. taedae- 

 forinis Ung. sp.) vötsinou v jediny druh P. Saturni, jemuz 

 se nejvice druby ty podobaji. 



Ungar srovnävä jim popsany exenipläf P. Saturui Ung. 

 sp. s druhem P. patula Scbiede a Deppe v Mexiku nyni zi- 

 jicim. Menzel srovnävä pak podle jehlic druh fossilnl je§t6 

 s P. serotina Mchx, s P. sabiniana Dougl. zijicfmi v severnl 

 Americe a s P. canariensis Sm. 



Jehlice pfichäzeji jenom zridka na näsledujicfch nale- 

 Obr.2s.Pm«s.S'fl<«.-mUng. ^igticii- Menilitovy opäl ze ZicJwva, jily u Chomutova, diato- 

 Xatce "irLitomgfic. 2^ "°^^ ^"P'^^' ^' „Jesuitengraben" u Kundratce a basaltovö tufy 

 Brachybiast z Chomutova. z Valce; (läle vyskytujf se v lupcich z dolu „Povyseui sva- 

 Pi-iroz. vel. Die Menzela. töho Kfize" U Duchcova. 



Piuiis hepios Ung. sp. 

 (Obr. 29.) 



Menzel P. : „Die Gymnosp. der nordböhin. Braunkohlenformation", Theil I. 

 (Abbdlg. Isis Dresden 19(1(0, pag. 64, tab. III., fig. 4. 



Jehlice v brachyblastech po dvou, 9—15 cm dlouhö, OG— ()8 mm siroke 

 velice 6;tsto pozvolna zahnutö, na dolejSku opatrene pochvou 10—15 mm diouhou 



Museum kräl. Cesköho chovä ve sbirkäcb palaeontologickych celou vetevku 

 druhu tomuto nälezejfcf z oligocoennfch tufü basaltovych z Valie, o niz se Menzel 

 zininuje a jejlz obraz zmenäeny podävänie. 



Vötev ta jest na konci opatfena fetnynii ne hust? sefazenyini bracbyblasty, 

 kdezto ua dolejsku vötve stoji bracbyblasty ojedinele. 



