Ol 



na rod S. Giganten Torr, z Kaliforaie, §i§kami a uspofäddufiu jejich cästi, strukturou 

 pokozky okfidlenych semen upomfnä na rod S. sempervirens Endl., ackoliv tato niä 

 V §isce v6t§l pocet Supin nez S. Couttsiae. 



Naleziätö: Piasticke jily: Bfesfany, Biezno, sladkovodai piskovce: Stare 

 Sedlo, tufy: Valec, vypälene hliny: Zelenky, Markhausen. 



Sequoia Sterubergii Ettingsh. 

 (Obr. 37.) 



Ettingshausen : „Foss. Flora v. Bilia" I., pag. 40, tab. XIII., fig. 3 — 8. 



Menzel P.. „Die Gymnosp. der nordböhm. Braunkohlenformation", Tlieil II 

 (Abhdlg. Isis in Dresden 1900), pag. 94, tab. V.. fig. 35. 



Vötve dosti dlouh6, pomernö tlust6, skoro välcovite, ku 

 konci ponekud züzene; rozvötvovänl jest nejcasteji stfldavö; 

 vetve jsoTi opatfeny velice hustymi, stfechovite se kryjfctmi 

 listy ; lisiy spirälne sestavene, tiihö, silnö kozovitö, vejcitö kopi- 

 nat6, na dolejsku sbihave, ku pfedu züzen6, tupe zakoncenö. 

 Prürez listü byl bezpochyby trojboky, plochou stranou ku vetvi 

 obräceny. Hrana naproti ploch6 strane v otiscicb vypadä jako 

 stfedni nerv, postranni hrany listfi vynikaji na otiscfch (po obou 

 stranäcb vötve stojicich listü) zfetelne. Listy byvaji Casto slabe 

 srpovite zahnutö. 



Vetve t6to konifery upomlnaji trochu na vötve kfidoväho 

 druhu Sequoia fastigiata Stbg. sp. a zdä se, 2e druh S. Steru- 

 bergii jest nejstarslm typem rodu Sequoia v tfetihoräch. 



Die Solms-Laubacha a Menzela jevi S. Sterubergii takö 

 podobnost s rodem Athrotaxis, pokud se tvaru vötvi a listü tyce, 

 ponevadz v§ak plodne vötve obou se^odchyluji, nedä se prozatim 

 neco urcitejäiüo o tom vysloviti. 



Naleziäte : Kuclin, leätivy lupek; Stare Sedlo; Pucirny 

 u Biliny ; Kostomlaty. 



4 



Obr. 37. — Sequoia 

 SUmbergii EttingS. 

 Cäst vetve die Men- 

 zela. Z Kuclina. 

 Pfiroz. vel. 



Obr. 38. - Alhrolnxi- 

 dium biliniatm Mnzl. 

 Jedna siäka s dästi 

 vetve. ZBrestan. Die 

 .Menzela. Pfiro/,. vel. 



Athrotaxidiiim bilinicum Menzel. 

 (Obr. 38.) 



Menzel P.: „Die Gymnosp. der nordböhm. Braunkohlen- 

 formation", Theil II. (Abhdlg. Isis Dresden 1900), pag. 97, 

 tab. V.. fig. 13-16. 



Vötve s listy äupinovitymi, zagpicatelymi, dlouze sbilia' 

 vymi, tvaru kopinateho, do spirdl serazenymi, ponökud od sebe 

 oddälenymi a cästeCnö se spiel ponökud skroucenou; uprostfed 

 listü tähne se .stfedni nerv. Plodonosnö vötve casto pod äiSkou 

 stlustle opatreny jsou hustymi äupinovitynii, malymi, vejcitymi a 

 zagpicatelymi listy. 



Sisky 7 — U) mm dlouhö, G--11 wm äirokö, sedi na konci 



