84 



Listy jsou vejöito-kopinatö, na pfedu protählö, na obou konclch zaspißatölö, 

 pevnö, celokiajnä, s p6ti tenkymi, ale ostfe vyniklymi nervy hlavulmi, z nich2 vy- 

 blhaji velice jeiniiö nervy postranul. Velenovsky („Flora v. Vrsovic b. Laun", 

 pag. 20) povazuje tento druh Heerüv za pravdepodobnö cely exempläf druhu 

 Smilax convallium Heer. 



Nalezi§te : Bie&tany a Dlouhy Üjezd. 



Smilax obtusangiila Heer. 



Engelhardt : „Tertiärpflanzen aus dem Leitmeritzer Mittelgebirge", pag. (30) 

 370, tab. IV., fig. 12. 



Listy jsou (glpovitö) stfelovitö srdCitö, dolejsi laloky odstävajfcf tvofi velice 

 tupö ühly a jsou zaokrouhlen6; äpiüka listu jest rovnöi priokrouhlenä. Nervatura 

 jest dlanitä, blavnfch nervo 5—9. 



Nalezistö: Holy Kluk; Biestany, plasticky jll. Probostov u Zälezlü. 



Smilax reticulata Heer. 



Engelhardt: „Die Tertiaerflora des Jesuitengrabens", pag. 16 (312), tab. 1 

 (VIII.), fig. 21. 



Listy jsou vejCitä, na spodu do fapiku sbihajici, s peti ku äpici smöfujfcimi 

 norvy a se sifovitou nervaturou. 



Engelhardt porovnävä list nalezeny s tirato druhem Heerovym na zäklad§ 

 velikö podobnosti jeho s vyobrazeninii ve Heer, „Baltische Flora", pag. 62, tab. 16, 

 fig. 4, 5. 



Naleziätö: Kundratec u Litomöfic, ssavy lupek. 



Smilax orbicularis Heer. 



Heer: „Flora tert. Helv." III , pag. 167, tab. CXLVII., fig. 18, 19. 



Engelhardt: „Versteinerungen aus der Braunkohle des Freudenheimer Stol- 

 lens". (Sitzb. Isis zu Dresden 1870), pag. 7. 



Listy jsou skoro kruhovitö, na dolejsku zcela tup§ zaokrouhlene, na spici 

 vykrojenö, s dosti silnym rovnym hlavnlui nervem stfednim, po jehoz obou stranäch 

 tähnou se hned od base 2-3 nervy, v dosti velk6m oblouku a smöfuji ku spici 

 listovö. 



Plocha öepele jest opatfena jemuymi, skoro souböznymi vläkny nervovymi. 



Naleziäte: Freudeuheimerüv dül. 



I r i d a c 6 a e. 

 Iris latifolia Heer. 



Heer: „Flora fossil, arctica", sv. 2. „Die miocene Flora Spitzbergens", pag. 

 53, tab. VIII., fig. 1—4, 8c; tab. IX. 



Menzel: „Über die Flora der plast. Tone von Preschen und Langaujezd bei 

 Bilin", Isis iu Dresden 1903, pag. 15, 



Listy jsou pevnö, velice äirokö (28, 35—38 mm), meöovite, kopinate öärko- 

 y'M, nepravidelnö cdrkovanö, s osou prodlou^enou a rozvötvenou. 



