93 



Listy jsou 4— 6kräte deläi nei äirsf, podlouhle kopinate nebo kopinatö, 

 ku spici vice züzenöjsi nezli ku basi, na okraji jemnö, pilovitß zubate. Hlavni nerv 

 vovny, silny, ku §pici znatelne se züzujid. Druhofade nervy Cetne, v röznych 

 ühlech vybihajicf, obloukovite, ponökud zprohybaue. Sitivo nervovö jde pfluio na 

 nervy druhofade. 



Die pomeru sirky ku d61ce rozeznävä Heer u druhu tohoto 4 forniy. 



Jehnöda samiöi jest dosti velkä a mä tlustou a dlouhou stopku; semenlky 

 dosti siroce elliptiCne; ku pfedu silne ziizene, ve dv§ chlopnö se rozpukävajfcf. 



Naleziäte: Vrsovice u Loun, vypäleny lupek, zfidka; Kundratec u Litoniöfic, 

 ssavy a le§tivy lupek, zfidka; Holy Kluk; u Libverdy: Jorddnüv Jez, Sarfensteinsky 

 tunel, zfidka; Ledvice, lupky, vzäcne. 



Salix longa AI. Br. 



Engelhardt: „Die Tertiärflora des Jesuitengrabens", pag. 29 (325), tab. 5 

 (XII.), fiK. 11. 



Engelhardt: „Beiträge zur Paläontologie des böhm. Mittelgeb." Lotos 1896, 

 pag. 195. 



Listy jsou velice dlouhe, devetkräte tak dlouM jako äiroke, protähle kopi- 

 nate, od stfedu cepele ku äpici i k dolejäku pozvolna züzenö, celokrajnö. Hlavni 

 nerv silny; druhofadö nervy velice tenke, öasto nezreteinö, tvofi hodoe prohnutö 

 obloucky. Rapik jest az 2'6 cm dlouhy, velice tlusty. 



Od podobnöho druhu Salix angusta A. Br, liäi se druh tento mnohem vötäimi 

 listy, okraji ponökud soubeznynii, svym pozvolnym züzenfm ode stfedu listu ku 

 obema koncüm, silnöjsfm strednlm nervem a tlustsini fapikem. 



Nalezistö: Kundratec u Litomefic, ssavy lupek, zfidka; Holy Kluh, lupky, 

 cetne; Suletice, leStivy lupek, zfidka. 



Salix Lavateri Heer. 

 (Obr. 72, fig. b, c.) 



Heer: , Flora tert. Helv." II., pag. 28, tab. LXVI., fig. 1 — 12, Bd. III., 

 pag. 174, tab. CL., fig. 7, 8. 



Engelhardt: „Tert. Flora d. Jesuitengrabens", pag. 29 (325), tab. 5 (XII.), 

 fig. 9, 10. 



B. Brabenec : „0 novöm naleziäti tfetihornich rostlin ve spodnlm päsmu 

 vrstev ^ateckych", pag. 7. 



Listy jsoa dlouze, 5ärkovite kopinate, devetkräte tak dlouhö jako §irok6, 

 3 okraji rovnobeznynii, ostfe pilovitymi, dlouze zaäpicatölö, ua dolejsku züien6 neb 

 dosti zaokrouhlenö. Pilovitö zuby mal6, oströ, hustö sestavenö, od spodu listu a2 

 do äpiöky se täbnoucf. Stfedni nerv dosti silny, z nöhoz vynikaji v ostrych ühlech 

 Cetnö, mocnö nervy druhofadö, jei tvofi pozvolna zahnutö oblouöky. 



Rapik dosti dlouhy (az 26 cm) a velice tlusty. Plody sedi na tenkö, dosti 

 diouhö stopecce a maji tvar vejfiito-ellipticky. Obö otevfenö cblopne jsou zpöt za- 

 hnuty, na dolejsku siln6 rozSffene, nahofe vSak v dlouhou, üzkou spiCku protählö- 



