103 



Hlavnf nerv znatelny, rovny; druhofadö nervy v oström ühlu vyblhajfci, treti- 

 fade nervy vynikaji nejcasteji v prav6m lihlu. 



Näleziste: Kmdratec u Litometic, ssavy lupek, vzäcnö. 



Obr. 78. — a Carya hohemica Brabenec. Zuhelnately ofeoh bez vnejsiho obalu. b Carya alba Nutt. 

 Orech bez exokarpia ; druh nyni zijicf. {a, b pfiroz. vel. Pivodni Tyobr.) — c Pterocarya denticu - 

 lata Web. sp. Ll'stek ze Zicbova. — d Juglans Seussii Ett. Listek. — e Juglans vetusta Heer. 



Listek. (c — e doplneno die Ettingsh.) 



Juglans Ungeri Heer. 



Heer: „Die tertiäre Floi'a der Schweiz" III., pag. 90, tab. CLV., fig. 18, 

 pag. 199. 



Engelhardt: „Die fossilen Pflanzen des Süsswassersandsteins von Grasseth" 

 pag. (41) 313, tab. 12 (XXI.), fig. 3, 5, 6. 



Listy jsou spefenö, Ifstky velikö, elliptiönö, celokrajnö; hlavni nerv jest 

 tlusty, nervy druhofadö silnö, velice zabnute a spojuji se obloukovitö na okraji öe- 

 pele listovö. 



Nervatura Casto znatelnä. 



Listky byvaji 6 — 10 cm sirokö, 12 — 17 cm dlouhö. 



Jelikoz Ungerem popsanö listy a plody pode jm^nem Juglans costata nebyly 

 iiikdy pospolu nalezeny a ponevadz listy poukazujf na pravy rod Juglans, kdezto 

 plody na rod Carya, oddeluje je Heer od sehe a uvädl listy pode jmenein Juglans 

 Ungeri; plody ponechävä pod jmönem dffvejäiin. 



Nalpzistö: Stare Sedlo, Grasset, sladkovodni piskovec; Cernovice, sladko- 

 vodni piskovec; Schwarzachtobel, Uhosf. 



