114 



vybihä V ühlech 45 — 50°, jsou spolu soube^nö nebo skoro soubeinä; z nervo druho- 

 fadych vybfhaji pak nervy tfetfho fädu. 



Celkovö vyznaöuje se tento druh tim, ze hofejsf polovice listu jevi se bytl 

 v§tsi nez dolejäi polovice. 



Naleziste: Jorddnüv Jee u Libverdy, tufy, hojne. 



Alnns rotundata Göpp. 



Göppert: „Schossnitz", pag. 12, tab. IV., fig. 4. 



Engelhardt: „Die Flora der über den Braunkohlen befindl. Tertiärschichten 

 von Dux", pag. (28) 156, tab. 5 (VIII.), fig. 2. 



Listy jsou faplkatö, na spodu zaokrouhlenö, na pfedu äpiCatö, ku äpici a 

 na äpici hrube a nestejnö zubat^. Hlavni nerv j est siln;^; druhofadö nervy vyblhajicl 

 V trochu ostrych ühlech jsou cdrkovit^, soubeznö a jednoduchö. 



Naleziäte: Zelenky, svrchnöjäi vrstvy vypälen^ch bHdlic, vzäcnö. 



Obr. 87. Fai/iis Etlinythauseni Velen. Rüzne zachovane 



otisky listfl. in Doplnöno die Vplen. - b — d yernä kopie 



die Velen.) 



Fagaceae. 



Fagus Ettingshauseni Velen. 



(Obr. 87, fig. a—d.) 



Velenovsky: „Flora von 

 VrSovic bei Laun", pag. 24, 

 tab. III., fig. 10—12, tab. IV., 

 fig. 1-2, 



Listy jsou dlouze kopi- 

 natö, na dolejgku vejcitö za- 

 okrouhlenö nebo slabö ku fa- 

 plku zÜ5Sen6, fapfk &i 3 cm 

 diouhy. Zuby jako u Fagus Fe- 

 roniae Ung. 



Hlavni nerv vynikly, 

 rovny, druhofadö nervy 6etn6, 

 obycejn6 v dolejäi polovici atfl- 

 dave, v hofejäi vstHcnö, mnohdy 

 vsak jsou V cel6m listu stfi'davö. 



Dolejäi nervy druhofadö 

 nevynikajt nikdy v tak oström 

 ühlu, jako tomu jest u Fagus 

 Feroniae Ung. 



Jeiiko2 Unger v Chloris 

 protogaea pag. 104, tab. 28, 

 fig. 1, popsal pode jmeuem 

 Fagus castaneaefolia listy, kte- 

 rez takö Heer nökdy ve Flora 

 arctica uvädl, velice odlisnö od 



