143 



ili'uhoradö nervy cetne, v ostrych ühlech vynikajicf, jsou ponekud obloukovitö a 

 souböznö. Podobä se nyni zijfci'mu druhu Ficus Benjaminea L. z vych. Indie. 



Ettingsbausen pova^uje Rhatnuus Eridani Ung. za toto^ny s Ficus Jyux 

 Ung. ; avsak Engelhardt nepova^uje nähled ten za sprävny a ponechävä je jako 

 druhy samostatnö. 



Sifoky, velky list Ettingsbausenüv 1. c. fig. 2 povaJuje Engelhardt za novy 

 driih a uvädi jej pode jmenem Ficus EtUngshauseni (Engeih., „Die Flora der über 

 den Braunkohlen befind!. Tertiärsch. von Dux", pag. (34) 162, däle viz präci 

 V Lotos 1896, pag. 157). 



Naleziste: Bremo, plasticky jll; Suletice, lestivy lupek. 



Ficus extincta Ettingsh. 

 (Obr. 104, fig. c.) 



Ettingshausen: „Flora v. Bilin" I., pag. 79, tab. XXV., fig. 1. 



Listy jsou dlouze stopkate, slabe kozovitö, zaokrouhlene ellipticnö, na do- 

 lejäku hluboce srdCitö. Hlavnfch nervü basälnich jest pöt, z nichz stfednl uejvice 

 vynikä, jest rovny, ku spici dosti rychle se züzujici, ostatnf nervy basälni jsou 

 tenke a rozvötvenö. Druhofadö nervy neöetnö, tenkö, v ostrych ühlech vybihajici. 



Sitivo jest jemne. 

 , Naleziäte: Bfezno, plasticky jll, vzäcne. 



FicHS Oaudüii Ettingsh. 

 (Obr. 105, fig. c.) 



Ettingshausen: „Flora v. Bilin" I., pag. 76, tab. XXI., fig. 2, 3. 



Listy jsou fapikatö, kozovitö, vejcito-kopinate, celokrajnö, na dolejsku pfi- 

 §pi6atöl6, ku §pici zü2en6. Na basi tfinervö ; hlavnf nerv vynikly, rovny; druho- 

 fadö nervy v ostrych ühlech vybihajici, oddälenö, tenke, obloukovitö; basälni nervy 

 tenke, zkräcenö. Tfetifade nervy velice tenke, v ostrych ühlech vybihajici, navzäjem 

 spojenö. Tento druh podobä se tvarem svym nyni iijicimu druhu Ficus americana, 

 nervaturou svou F. venosa. 



Naleziätö : Kostomlaty, sladkovodni väpenec ; zfidka. 



Ficus Goepperti Ettingsh. 

 (Obr. 105, fig. a.) 

 Ettingshausen: „Flora v. Bilin" I., pag. 73, tab. XVIIL, fig. 30; tab. XIX., 



fig. 1, 2. 



Listy jsou kozovite, velike, podlouhle, na dolejsku pfitup^ ; hlavni nerv silny, 

 druhofadö nervy vyniklö, skoro rovnö, v oström ühlu vybihajici, dosti sblfäenö, 

 pfi okraji listu obloukovitö spojenö ; tfetifade nervy vynikajl v pravem ühlu. 



Svymi z pocätku rovnymi nervy druhofad^mi lisi se tento druh od Ficus 

 Morloti, u neho2 nervy druhofadö vybihajl v tupych ühlech. 



Nyni zijici Ficus ferruginea nervaturou nejvice se podobä druhu fosilnimu 

 F. Goepperti. 



