373 



zi'izeny; druhofade nervy vybihajf v ostrycli lihlech, pflkfe vzhüru se tähnou a 

 jsou skoro tak silne jako hlavnl nerv. 



Sitivo zfi'dka dobfe zachoväno, jde kolmo na nervy druhofade. 



Tento druh porovnäval Velenovsky s nyni zijicim drnhem Viburnuiii Tinus L. 



Naleziätö : Vrsovice u Loiin, vypälenö jily; Ledvice, lupky, zfidka. 



Vibunuim atlauticiuu Ettiugsh. 



Obr. 214., fig. c. 



Ettingshausen: „Tert. Flora v. Bilin." IL, pag. 21., tab. XXXVI., 



Engelhardt: „Die Tertiärflora des Jesuitengrabens bei Kuudratitz." 

 (332.), tab. 8. (XV.), fig. 14.-18. 



Listy jsou fapikatö, kozovitö, vejcite, ponökud za§pi5a- 

 tel6, mälo pilovitö, na dolejäku zaokrouhlene. 



Hlavni nerv jest vynikly, rovny, a2 do äpicky listu se 

 tähnouci ; druhofadö nervy jemnö, zprobybauö, rozvetvenö, 

 V oström ühlu vybihajiei ; tfetii-ade nervy velice jemnö, v pra- 

 vem ühlu vybihajiei, okrouhlä poliöka tvofici. 



Ku druhu tomuto pfifazuje Engelhardt töz dv§ semena, 

 kteräz jsou plochä, s malou äpiökou, s basi ponekud vykro- 

 jenou; kromö toho pfipojuje t62 jedno kvötenstvi. 



Naleziäte : Zicliov, meuilitovy opäl, zfidka ; Kundratec 

 u Litomöfic, ssavy lupek, cetne; Zelenlcy, vypälenö lupky; doly 

 SV. Petr a Pavel u Duchcova, sferosiderit. 



fig. 2. 

 pag. 36. 



Viburniun oligocaenicxim Engelh. 



Engelhardt: „Die Tertiaerflora von Berand." Abb. Lotes 

 1898., pag. 96., tab. IX., fig. 61, 62—65. 



List jest veliky, podlouhle-elliptiCny, hrubö pilovity, se 

 zuby nejöasteji tupymi. Hlavni nerv jest silny, ku spici po- 

 zvolna se züzujicl ; druhofade nervy jsou silnö, ponökud oblou- 

 kovitö, V ostrych ühlech vybihajiei, do vetäieh zubü vnikajici 

 a do mensich zubü vetve sv6 vysilajici. 



Ku druhu tomuto pfifazuje Engelhardt töz ßästi kvetni a peekovice. Laloky 

 kvetni jsou opak-vejcit^, tupö a öetnyrai, sltovitymi nervy opatfenö ; tyto laloky 

 podobajl se dosti Getonia oeningensis Web. 



Naleziste: Berand, vzäcne. 



Obr, 214. — c. Vi- 

 hurmim atlanticum, 

 Ett. List pilovity. 

 — b. Hyoserites 

 Schulizii Ett. Nazka. 

 Pfiroz. velik. (Die 

 Ettingsh.) 



Viburimm cf. Whjmperi Heer. 



Heer: „Mioc. Flora u. Fauna Spitzbergens." pag. 60., tab. XIII., fig. 3—23. 



Menzel: „Die Flora des tert. Polierschiefers von SuUoditz." pag. 45. (64.), tab. 

 I., fig. 8. 



Listy jsou vejcite, na okraji ostfe zubatö, s pörovitou nervaturou, 6 cm 

 dlouhö, 4 cm äirokö; liolejst nervy jsou rozv6tven6. 



