III 



r. 1898), Spruce, Müller, Austin, Taylor, Kraus a j. Obsirne zpracoväni 

 stfedoevropskyeh jatrovek vychäzi präve v Rabenhorstove Flore z pera 

 K. Müllera, nejlepöi a nejnovejsi florou lokälni jest Macvicar (1912), The 

 student's handbook). Ütada praci tykajieich se anatomie, fysiologie i Cyto- 

 logie jatrovek jest skoro nepfehlediiä, takze nutno Dam se omeziti na 

 nejdülezitejsi autory: Kny, Kienitz-Gerloff, Janczewski, Strasburger, Hof- 

 meister, Leitgeb, Taylor, Stahl, l'oigt, Guignard, Pfeffer, Vöchting, Klebs, 

 Kamerling, Velenorsh-y, Nemec, Peklo, Berkovcovä, (lochet, GolenMn, 

 Gayef, Schostakowitsch, Lampa, Moore, Lohmarm, Rüge, Tilden, Andreas, 

 Garjeaime, Paris, Covers, Benecke, Farmer, Chambe riain, Ikeno, Bolleter, 

 Campbell, Lang, Mottier, Lyon, Garber, lirer, Lewis, Belajeff, Kruch, 

 Corbiere, Humphrey, Johnson, Tintret, Utah. Kreh, Donin a j. 



Dejiny vyzkumu jatrovek nasi vlasti spadaji v jedno s dejinami 

 ceske bryologie vubec, jez jsem podrobne nastfnil ve sve monografii ce- 

 skj'ch raselinnikü. Zde stüjtez pouze ve struenem pfehledu : Zacatek vy- 

 zkumu hepatikologickeho v Cechach spada do doby Opizovske, kdy Opiz 

 se svymi pfateli Sykorou, Preslem, Palliard im, Funckem, Kalmusem, 

 Leonhardim, Vondräckem, Cordott, Peylem, Öenkem, Veselski'/m, T ackern, 

 Schöblem, Mengelem, Kablikovou, Sigmundem, Neuma>tnem, Karlem a ce- 

 lou fadou jeste jinych pilne jatrovky sbirali a urcovali. Pokrok ve vy- 

 zkumu jevi se znamenitevpublikacich Opizovyeh; kdezto r. 1816 v »Deutsch- 

 lands kryptogamische Gewächse« znal Opiz toliko 21 druhü jatrovek, 

 uvädi r. 1823 v »Böheims phauerogamische und kryptogamische Gew.« 

 58 druhü, kteryzto pocet vzrostl v »Seznamu« r. 1852 na 104 druhy. 

 Floru Krkonos dükladne probädali zvläste Flotoiv, Nees ab Essenbeck, 

 jichz nälezy znovu zpracoval Limpricht, säm jeste muohe pfipojiv. Sedin 

 let po knize Limprichtove vysla präce Dedeckova (r. 1883 cesky, 188(> ne- 

 mecky) v Archivu pro pfirodoved. prozkoumani Cech, kde autor opiraje 

 se o zäkladni dila Neesova a Limprichtova popisuje celkem 124 jatrovky, 

 die nalezü starsich autorü, svojich i soueasnych svych pratel. Jiz tehda 

 sbiral pilne jatrovky Jos. Velenovsky, tvofe zaklad ku pozdejsim svvm 

 velkym pracem bryologickym. Skoro soucasne objevuje se na tomto poli 

 druhy badatel, nemecky botanik V, Schiffner se svymi pfateli Schmidtem 

 a Andresem, k nimz pfipojili se pozdeji Bauer a Matauschek; bryologove 

 tito zaslouzili se zejmena o vyzkum severozapadnich Cech a publikovali 

 cetne sve pfispevky v Lotosu, österr. bot. Zeitschr., Allgemeine bot. 

 Zeitschr., Verhandl. der zool.-bot. Gesell, in Wien. Verb, des Vereines der 

 Naturfr. in Reichenberg a v Bot. Centralbl. R. 1901 pocal univ. pro- 

 fessor Dr. J. Velenovsky vydävati svoje »Jatrovky Ceske«, v nichz shrnul 

 vsechny dosavadni svoje i verohodne üdaje jinych ve vyzkumu reskych 

 jatrovek. Prvni dilspisu obsahuje l'oliosni Jungermanniaceae, rody (Jymno- 

 mitrium, Sarcoscyphus, Scapania, Diplophyllum, Jungermaunia, Ali- 

 eularia, Cephalozia a Blepharostoma, druhy, r. 1902 vydany, ostatni rody 

 tohoto oddeleni; tfeti dil z r. 1903 zahruuje jatrovky frondosni. Kcelemu 



