11 



dilu pfipojeno jest 12 litografovanych tabulek, na nichz jest pfekräsne, 

 velmi zdafile vetsina druhü nejen kabituelne nybrz i ve svych podrob- 

 nostech zachycena ; vsech drubü uvädi se 128, z nichz nekolik jest vübec 

 novych, vsechny pak kriticky rozfeseny a znovu studoväny, takze mozno 

 smele oznaciti dilo toto jako zäkladni pro Studium jatrovek stfedoevrop- 

 skych vübec, a jest jen litovati, ze v cizi literatufe, jednak proto, ze 

 psäno jest eesky, uamnoze ale i z düvodü osobnich, nebylo dilu tomuto 

 venoväno tolik pozoraosti, kolik ji skutecne zasluhuje; ani dükladnä jinak 

 dila, jako jest na pf. Müllerovo, jez vsimaji si kazde i stränkove publi- 

 kace (jmenovite autoru nemeckenärodnosti), nebefou obled na dilo Vele- 

 novskebo v takove mife, jak jest nutne. 



Skoda, ze professor Velenovsky, vrzen byv okolnostmi na jine pole 

 vedy botanicke, nedokoncil sveho dila, nevydav ctvrtebo dilu, ktery mel 

 obsahovati cäst vseobecnou a mnohe jeste dodatky, jez bebem let se na- 

 stfädaly. Rokem 1903 ustävä ve vlasti nasi skoro vsecben rucb bepatiko- 

 logicky; i nemecti bryologove, ztrativse odchodem pro f. Schiff nera do 

 Vidne svebo vüdce, bud üplne pfestali ve studiu ceskych jatrovek, anebo 

 venovali pozornost svoji jinym oborüm, po pfipade flof e zemi cizich. A tak 

 po celycb skoro dvanäcte let lezi jatrovky nasi vlasti nestudoväny. 



Nejlepe az dosud züstävaji prozkoumäny stfedni Ceclry a severni; 

 v stfednieb Cecbäcb sbirali jmenovite Velenovsky, Domin, Schiffner, 

 Bauer, Matouschek, Poclpera, Kavina, Vilhelm, v severnicb Cechäch zvlä- 

 ste Robenhorst, Watsei, Karl, Schmidt, Schiffner, Sitensky, Anders, Bauer, 

 Matouschek. Dokonale znämy jsou Krkonose, jez jiz nejstarsi badatele 

 Nees, Flotoiv, Opiz, Dedecek, Limpricht, Milde, Göppert podrobne prostu- 

 dovali; z novejsich bryologu pfinesli z Krkonos cenne pfispevky Vele- 

 novsky, Schiffner, Cypers, Vilhelm, Matouschek, Sitensky, Bauer, Prager, 

 Baumgartner, Kavina. V jiznieb Cecbäcb sbirali Velenovsky, Domin, De- 

 decek, Sitensky, Matouschek, Podpera, Lukes, Weidmann ; Sumavu pro- 

 zkoumali Velenovsky, Schiff ner, Paul, Hora, Podpera, Bauer, Kavina. 

 Nejmene znämä jest vysocina cesko-moravskä; tarn sbirali jen Kalensky, 

 E. Bayer, Podpera, Volc, Koväf, Servit a Kavina. Z ceskycb jatrovek 

 vydäny byly mnohe jiz v exsikätech Opizova vymennebo üstavu, v Ra- 

 beuhorst-Gottsche-ove sbirce evropskych jatrovek, v Bauerove Bryotbeca 

 boh., v exsikätech eis. musea videfi., i Schiffnerovych jatrovkäch. Samo- 

 statnä sbirka ceskych jatrovek susenych vydäna dosud nebyla; chystä se 

 v »Kritickem herbäfi«, jejz redakci univ. prof. Dr. K. Domina vydävä 

 Ceskä Botanickä Spolecnost v Praze.' 



II. Morfologie orgänu vegetativnfch. 



1. Stelka. 



Telo jatrovek tvofeno jest stelkou, jak je oznacujeme se sta- 

 noviska srovnävaci morfologie, nebot posträdä orgänu, ktere by se fidily 

 nejakymi vseobecne platnymi zäkony. Tvar stelky u jatrovek f rondosnich 



