12 



jest v podstate stejny, plochy, rozmanite lalocnaty. Mimo nepravidelne 

 lalocnateho tvarn, jaky nalezäme u Anthoeerotacei a nekterych frondos- 

 nich Jungermamiiacei (Sphaeorocarpus, Thallocarpus), mä v nejmnozsich 

 pfipadeeh stelka tvar vice mene pentlicovity s okraji rovnymi, neb roz- 

 manite lalocnatymi (Pellia, Aneura), sklädajic u Ricciacei i ozdobne hve- 

 zdicky. Mala sknpina mä stelku rozlisenou ve stfedni lodyzku a postranni 

 listky; takovouto stelku ozuacujeme näzvem kormus, ponechävajice pak 

 pro stelku prveho druhu stary nazev thallus. Kormus maji jatrovky 

 foliosni, a z oddeleni frondosnich jen skupiny Fossombronioideae a Hap- 

 lomitrioideae, ktere tvofi pfi'my pfechod k foliosnim. Rozliseni stelky 



v osu a listy neni zädnym ostrym a pfesnym me- 

 fitkem, nebot mame celou fadu tvarü pfe- 

 ehodnich od stelky eiste lupenite az k listnate. 

 Tak jiz u r. Blasia nachazime stelku siee lupenitou, 

 ale na okrajich hluboee v nepravidelne laloky vy- 

 krajovanou ; laloky tyto jsou pfi basi vicevrstevne, 

 v dalsi sve casti ale jednovrstevne, tak jako listky 

 jatrovek foliosnieb. U r. Fossombronia, Noteroclada jest 

 rozcleneni jeste dokonalejsi; setkäväme se s pravym kor- 

 mem, majicim lodyzku i listy, ktere vsak jsou tvaru ne- 

 urciteho a pfi basi vrstevnate. Urcitejsibo tvaru nabyvaji 

 jiz listy u podivne jävske Treubia insignis, Goeblem r. 1889 

 objevene, kde dokonee objimaji drobnym lalückem na 

 zpüsob jezdivycb listü lodyzku. Dokonale listky maji rody 

 Haplomitrium a Calobryum, ktere take byvaji k foliosnim 

 jatrovkam pocitany, aekoliv die vetsiny znakü nalezi ku 

 skupine frondosnich; tyto dva rody maji stelku ortho- 

 tropickou na rozdil od vseeh ostatnieh jatrovek, kde vzdy 

 jest stelka plagiotropiekä. Srovnanim stelek posledne jme 

 novanych rodü dospivame k zäveru, ze foliosni kormus 

 vznikl z frondosnilio thallu znenahlym rozlisenim stfedni 

 casti v lodyzku a postranni casti v listky; nejsou tedy 

 listky foliosnich jati-ovek nie jineho nez isolovane laloky 

 stelkove. Ze tomu skutecne tak jest, plyne näzorne pfi 

 pozoroväni mladych rostlinek r. Fossombronia, jez meli 

 jsme pfilezitost na druzich F. Wondräczeki a F. angulosa pozorovati; 

 ze spory vznikne nejprve ütvar pentlicovity (nekterymi nesprävne jako 

 prothallium oznacovany), ktery vzriistä dale v makroskopicky thallus, 

 jenz eim starsi, tim jest ku krajüm vice a vice ztenceny, a posleze 

 zaene se na okrajich i lalocnate vykrajovati, az pfechäzi v dokonaly kor- 

 mus, jaky u rostlinky dospele spatfujeme. Kdyz kormus povyrostl, od- 

 umirä celä tato cäst rostlinky; na mlade Fossombronii opakuje se tedy 

 cely vyvoj jatrovky foliosni z frondosni, jak srovnävaci methodou bylo 

 dfive dokäzcino. Ona cäst rostlinky, kterä pocinä se na okraji lalocnate 



Obr. 1. Blasia 

 pusilla, stelka 

 s lalocnate vy- 

 krajovanymi 

 okraji. lOkrät 

 zvetseno. Die 

 Velenovskeho. 



