17 



Vzrüst stelky u froudos. Jungermanniacei deje se terminal ni 

 bunkou, jez jest bucf klinovitä (Pellia Fabbroniaua, Blasia, Mörekia), 

 dvousecnä (Metzgeria, Aneura, Pallavicinia), tetraedriekä (Haplomitrium, 

 Androcryjmia, Petalophyllum) nebo prismatickä (Pellia epiphylla) a podle 

 sveho tvaru v rozmanitern pofädku segrnenty oddeluje. U Ricciacei, 

 Marehautiacei, Antkocerotacei neroste stelka jedinou buükou terminälni, 

 nybrz u techto jatrovek jest na vrcholu pfitomno vice bunek termi- 

 nal n i c h (az 20) vedle sebe, ktere stf idave, nebo i v libovolnem pofädku 



Obr. 3. Fegatella conica, fez stelkou silae zvets. ; a) pokozka, b) lahvicovite 



cire buriky v dutine dyehaei, c), d) assimilaeiii pletivo, e) zäkladni pletivo 



parenchym., /) spodai pokozka, i) rhizoidy. Die Velenovskeho. 



segmentnji. Vegetacni vrcbol byvä zpravidla vzdy v blubokem zafezu 

 stelky, a mimo to ebränen jeste supinkami nebo chlupy. Dycbaci cbodby 

 u Ricciacei vznikaji jako male jamky na povrcbu, znenähla se problubu- 

 jici, kdezto velike komory dyehaei, s nimiz se setkaväme u Marebautia- 

 cei, zaklädaji se püvodue pod epidermis jako intercellulärni prostory, 

 ktere se vzrüstem stelky däle rozsifi; tyto dutiny jsou z poeätku nplne 

 pokozkou uzavfeny, kdezto üzke kanälky Ricciacei jsou hned pfi svem 

 vzniku otevfene. Teprve pozdeji vzniknou v pokozee, kterä nevzrüstä 

 tak rychle, aby dokonale komory pfikryla, dyehaei otvory rozestoupeuim 

 etyf bunek v misteeh, jez jiz v bezprostfedni blizkosti vegetaeniho vrcholu 

 jevi se jako melke jamkj'; buiiky otvürek obdävajici deli se pozdeji 



Dr. Karel Kavina: Monografie Ceskyeh jatrovek. 2 



