19 



ventivni. Podobne i lodyzka r. Fossombronia vetvi se nekdy pfesne di- 

 chotomicky ve dve stejne vetve (nikdy ale nepozoroval jsem listu angu- 

 lärniho!), nekdy ale i monopodiälne, a casto tez adventivne. Nelze tudiz 

 o nejakem ustälenem typu vetveni jatrovek mluviti. 



2. Venträlni supiny. 



Na spodni strane stelky byvaji casto pritomny supinky, ktere 

 zvläste u Marchantiacei jsou mohutne vyvinuty a pouhym okem dobfe 

 patrny. Jsou to u techto druhü velike, casto näpadne purpurove nebo 

 hnede zbarvene supinky pravidelne v fadäch podel stfedniho zebra se- 

 fazene. 



Tvar jejich jest pro jednotlive druhy velmi vyznacny, takze supi- 

 ny venträlni jsou dobrym voditkem pfi urcoväni sterilnich stelek. 

 Nekdy byvaji na teze stelce rozmanite supiny pohro- 

 made; tak ku pf. Marchantia polymorpba mä na spodu 

 stelky tri druhy supin: drobne supinky medianni, ja- 

 zykovite mars'inälni a velke laminärni na spicce hluboko 

 v oblouku vyhnute. Supiny jsou vzdycky jednovrstevne, 

 z bunek tenkostennych slozene a nezfidka maji vläsko- 

 vite (Reboulia) nebo i mohutne velke pfivesky (Gri- 

 maldia fragrans); vysilaji casto rhizoidovä vläkna (Mar- 

 chantia), anebo maji i otvürky, jimiz prochäzi rhizoidy 

 ze spodni r»okozky stelkove. U Marchantiacei zakladaji 

 se venträlni supiny ve dvou nebo i vice samostatnych 

 fadäch, kdezto u Ricciacei jsoir vzdy jen dve fady su- 

 pinek zalozeny; supiny u posledni skupiny jsou hyalinni, 

 nanejvj's jemne a zähy se uplne zträceji, takze jen na 

 pfedni cästi stelky daji se stanoviti. U Junge rmanniacei 

 nachäzime venträlni supinky toliko u r. Mörckia a Blyttia 

 v nasi flofe; u prveho rodu jsou supinky uzounke, az 

 skoro välcovite, jen z nekolika bunek slozene a efemerni, 

 u druheho jsou ale vetsi, stitovite, na okraji ostf e zubate a vytrvale. Neni 

 pochyby, ze venträlni supiny jsou jen vyrüstky stelky, kterym se analo- 

 gicky müze pfisouditi nanejvys hodnost trichomovä; ze tomu tak jest, 

 svedci nejlepe pfipady u Marchantia polymorpha a Mörckia Flotowiana, 

 u nichz nachäzime vsechny pfechody mezi chlupy a supinami. Oznaco- 

 vati je tedy näzvem amphigastrie, jak soucasne zovou se i spodni listky 

 u foliosnich Jungermanniacei, a jak düsledne cini Schiffner i jini hepati- 

 kologove, jest naprosto nepfistupne; amphigastrie jsou skutecne zakrnele 

 listky a ne emergence. Stejne hodnoty emergencni jsou i lupenite ze- 

 lene vyrüstky na svrchni strane stelky, jake nachäzime zhusta u r. Palla- 

 vicinius, Mörckia, Petalophyllum (Gottsche; 2 dr., z nichz P. Ralfsii 

 (Wilson) Got. jest evropske — Anglie, Irsko) a j.; teze hodnoty budou 



Obr. 4. Reboulia 



hemispherica. 



Spodni strana 

 stelky s blani- 

 tymi supiukami 



venträlnimi. 

 5X zvetseno. Die 



Velenovskeho. 



