20 



asi i vyrüstky na stelce podivneho r. Riella (Montagne; 9 dr., z aichz 

 R. Reuteri Mont., R. gallica Bai. jsou evropske). 



Venträlnim supinäm pfislusi hlavne dve ulohy: chräniti mlady 

 vegetacni vrchol ä rozvädeti vodu po stelce. 



3. Rhizoidy. 



Stelka jest k substratu upevnena jednobunecnymi vläskovitymi 

 rhizoidy; jsou to vlastne dlouhe, sifonicke, positivne geotropicke vy- 

 bezky velkych bunek od ostatnich bunek pokozkovych tvarem i velikosti 

 odchylnych. Rhizoidy zastavaji üplne funkci kofenoveho vläseni; nejeu 

 ze upevnuji rostlinku, nybrz cerpaji ze substratu i vodu a vyzivne lätky 

 v teto rozpustene. Inicialy rhizoidove ua venträlnich supinäeh jsou tva- 

 rem i velikosti oodobne znacne bunkäm, obsahujicim olejna teliska; lato 

 shoda vedla Wamstorf a (Hedwigia 1901 p. 132—135) k mylnemu nazoru, 

 ze rhizoidy vznikaji z techto bunek, pfi cemz olejne telisko pfedstavuje 

 reservni hmotu, na vzrust rhizoidü üplne se spotfebujici. Na svem konci 

 rhizoidy zpravidla terckovite zdufuji auebo lalocnate se rozvetvuji, srü- 

 stajice pevne s cästeckami substratu; casto take pfed samym koncem 

 byvaji uedokoualou pfehradkou pfeijazeny. U Ricciacei a Marehantiacei 

 setkavame se s rhizoidy dvojiho druhu; jedny jsou välcovite, normälni, 

 a maji steny hladke, druhe jsou teuci a uesou na vnitfni sve stenä roz- 

 manite dlouhe, kolme vyrüstky, jako cipky dovnitf trcici. Prve nazyvä- 

 me rhizoidy hladkymi, druhe cipkatymi; hladke byvaji hlavne ve 

 stfedu stelky, na stfednim zebru, kdczto cipkate jsou zase na bocich 

 a kridlech, a stoupaji venträlnimi ryhami az do plodonosu. Leitgeb pfi- 

 pisuje cipkatym rhizoidüm vyznam mechanieky, rlle Haberlandta zvet- 

 suji cipky absorbcni plochu; Kny poklädä cipkate rhizoidy za rozvädece 

 vody na velke vzdälenosti, a cipky za vytuzovaci zafizeni, bränici süzeni 

 rhizoidü tlakem. Nejpfirozenejsi ale vyklad jesl Kamerlingüv, die nehoz 

 usnadnuji cipky rychlejsi pohyb vode, bränice staveni se bubiin par 

 i vzduchu. Zajimavo, ze v cipkatyeh rhizoideeh nebyla nikdy nalezena 

 vläkna mykorrhizova, ktera u hladkych jsou pravidlem; Czapek vyklädä 

 tento ükaz antiseptiekvna ucinkem spbagnolu, jenz ve znacnem mnoz- 

 stvi jest v bläne bunecne techto rhizoidü obsazen. 



MI. Morfologie orgänu reprodukcnich. 

 1. Orgäny pohlavni. 



Stelka nese pohlavni orgäny vzdy na svrchni sve strane. Dosti 

 dlouho hyl vyznam techto üstrojü nejasny, az teprve ku konci XVIII. 

 stoleti (r. 1798) ./. Hedwigem v patficne svetlo postaven. Samci orgäny, 

 pelatky cili antheridia*) jsou tvaru vesmes okrouhleho, vejöiteho 



*) Hedwig, jenz prvni pelatky u jatrovek objevil, nazyval jeantlierae, az 

 teprve Bischoff zavedl r. 1835 (Beitr. zur Kenn t.p. 927) pfesnejäi n4zev antheridium. 



