22 



vnitfek antheridia sestavä z drobnych kubickych bunek, jez posleze si- 

 multane v diagonale se rozdelivse, daji kazdä vznik dvema spermatozoidüm 

 (Ikeno); tyto jsou tvaru protähle kyjoviteho, mime zahmite, a na konci 

 dvemi dlouhymi ciliemi opatfene, jimiz eile se v kapee vody pohybuji. 

 V cas zralosti pukä stena antheridia na vreholu podelnou trhlinou, steuy 

 se svinuji a spermatozoidy vyhrnou se jako bilä, mlekovite zbarvenä te- 

 kutina ven; nekdy deje se vyprazdnoväni antheridii, jmenovite tarn, kde 

 jsou ve skupinäeh vetknuty do terce soucasne a milde; tak ku pf. u Fe- 

 gatella stahuji se steny dutin tercovych a tekutina se spermatozoidy vy- 

 stfikuje daleko z rostlinky. Jindy ale vyprazdüuji se antheridia jednot- 

 live a pomalu; vyprazdnoväni toto deje se jmenovite räno za rosy, nebo 

 v hodinäch noenich.*) Zjevne hraje tu nejvetsi ülohu pfi pfeuäseni sper- 

 matozoidü na samici organy voda, ackoliv zajiste i drobni zivocichove tu 

 spolupüsobi. Vyvoj antheridii deje se stejne jako u vseeh arehegoniat; 

 vzuikaji z povrchovych bunek, jez se nejprve papilkovite vyklenou, pak 

 horizontalni pfepazkou rozdeli ve dve, pfi cernz hofeni buftka da vznik 

 vlastnimu antheridiu, doleni stopee; toliko v uspofadäni a postupu sten 

 pfi deleni prve buüky a vzniku antheridia byly pozorovany nektere. lec- 

 bezvyznamne odehylky. 



Samici organy, zarodeeniky, cili archegonia (pistilla) 

 vznikaji podobne jako antheridia z povrehove bunky, ktera se papilovite 

 vvklene a rozdeli nejprve horizontalni pfepazkou ve dve, z nichz spodni 

 da vznik stopee, hofeni vlastnimu archegoniu; u Ricciacei se stopka ne- 

 vyviji a archegonium tvofi se z cele bunky, a zähy se hluboko do stelky 

 ponofuje. U Anthocerotacei nevynika pai^ilkovite primordialne bunka, 

 nj'brz deli se a vrüsta dovnitf stelky, takze archegonium züstava süile hlu- 

 boko ve stelce ponofeno, a ani fädne nevytväfi si steny ( — ta se vsak 

 rovnez zaklädä). U Marchantiacei i frondosnich Jungermanniacei züstava 

 naproti tomu archegonium na povrchu stelky, jsoue chraneno rozmanite 

 vytvofeuymi obaly, ktere vznikaii z okolniho pletiva. Tvar archegonia 

 jest lahvicovity jako u vseeh archegoniat vubec; müzeme na nem roze- 

 znati krcek (collum, stylum), vylozeny centralnimi buhkami kanälovymi 

 (u Marchantiacei a Ricciacei 4, u Jungermanniacei az 16, u Anthocerotacei 

 4 — 12), a spodni bfisni casf (germen) uzavirajici velkou bunku vajecnou 

 a mensi hrdelnou pfilehlou k üsti kreku. Kdyz jest archegonium zrale, 

 rozplynou se kanalove i hrdelnä bunka ve sliz, a krcek se siroce otevfe, 

 takze spermatozoid chemotakticky lakan snadno vklouzne do archegonia 

 a oplodni vajecnou bunku. Velikost arehegonii jest rozmanitä; nejvetsi, 

 polrud nase zkusenosti sahaji, nalezli jsme u dr. Moerckia Flotowiana, 

 kde archegonia mefila 600 — 650 /< delky, 90 — 100 u sifky. Kanalek v ras 



*) Käpneme-li na zraly d" tere Marchantie, Preissie nebo na stelku Pellie, 

 jez mä zrale antheridiove cipky kapku vody, tu za nekolik vtefin müzeme po- 

 zorovati, jak voda se mlekovite kali; jsou to spousty spermatozoidü z antheridii 

 vybehnuvsich. 



