23 



zralosti zbarvuje se zlute nebo hnede, jinak cele arehegonium jest bez- 

 barve. Jsou-li arcbegonia shloucena ve skupinäcb, tu zpravidla vylozena 

 jsou mezi sebou vläskovitymi chloupky, upominajicimi na parafysy. Ulo- 

 zeni arehegonü na stelce jest u jednotlivych drubü velmi rüzne a roz- 

 manite. Zajimave jest rozestaveni obou druhü orgänü u teze jatrovky. 

 Tu rozeznäväme nekolik zpüsobü vzäjemneho rozestaveni antheridii i ar- 

 cbegonii, jez dostaly i zvlästni jmena (Lindberg). V pfehledu jevi se tyto 

 zpüsoby takto: 



Jednodome (monoecni) jatrovky nesou oba druhy orgänü na teze 

 rostlince: 



a) synoecni: antberidia i arcbegonia jsou tesne vedle sebe ve 

 spolecnem obalu; velmi vzäcne (ku pf. Fossombronia Dumortieri). 



b) paroecni: antberidia nacbäzi se na teze vetvi pod arcbegoniemi; 

 ku pf. Pellia, Reboulia, Fossombronia Wondräczeki. 



c) autoeeni: antberidia i arcbegonia na rüznych vetvickäch; ku pf . 

 Neesiella, Aneura. 



d) beteroecni: vsecbny pf edesle tf i zpüsoby pf ichazi u teboz drubu ; 

 ku pf. Fossombronia caespitiformis, F. verrucosa. 

 Dvoudome (dioecni) druby maji poblavni orgäny rozdeleny na 



rüznycb rostlinkäch. Velice bojny pfipad: Fegatella, Marchantia poly- 

 morpba, Moerckia, Blasia a j. v. 



Rüzno dorne (polyoecni) jsou takove druhy, jez brzo jsou jedno- 

 dome, brzo ale dvoudome; ku pf. Grimaldia fragrans, Gr. dicbotoma, 

 Eiccia subbifurca. 



Ulozeni arehegonü na stelce byvä analogicke jako jsme videli 

 u antheridii. U r. Riccia jsou archegonia hluboko na rozmanitych mistech 

 ponofena do stelky, u r. RicciocariDus jsou sestavena v fade; u r. Tesse- 

 lina jsou archegonia rovnez v fade, ale maji nad sebou vysoky, jehlano- 

 vity vyrüstek. U Marchantiacei nachäzime vzdy arcbegonia ve skupinäch. 

 TJ rodu Corsinia a Funicularia sedi po 5 — 10 mezi cetnymi vläsky na 

 malern hrboulku v prohlubenine stelkove, u r. Targionia posunuty byly 

 skupiny archegoniove näsledkem rychleho vzrüstu stelky na spod pfedniho 

 okraje stelkoveho; podobne ulozeny jsou i u r. Cyathodium. U vsech 

 ostatnich rodü teto skupiny jsou archegonia umistena na zvlästnim tereku 

 na svrchni strane stelky; pozdeji, jmenovite nastalo-li oplozeni, vzroste 

 doleni cäst tereku v dlouhou stopku, nesouci nahofe vlastni terc, rece- 

 ptakulum (ktere se oznacuje jako karpoeephalum), na jehoz 

 spodni strane se nachäzi archegonia näsledkem nestejneho rüstu celeho 

 terce. Podle toho, je-li receptakulum (jinak zvany tez plodonosem) pou- 

 hym vyrüstkem dorsälni strany stelkove, nemä zädne ryhy s rhizoidy; 

 tak tomu jest ku pf. u Plagiochasma, Clevea. Je-li plodonos pokracovä- 

 nim stelky, jest vzdy terminälni a nese na venträlni strane ryhu, uvnitf 

 ktere jsou dlouhe cipkate rhizoidy; ryha tato odpovidä spodni strane 

 svinute stelky. Karpocephala tohoto druhu nachäzime ku pf . u r. Rebou- 



