33 



jemne pletivo assimilacni pfed zboubnym vyscbnutim, rnä silne zäkladni 

 pletivo, v nemz sbromazd'uje zäsoby vody, na spodu cbränena jest mo- 

 hutnymi purpurovymi supinami, a vyznacuje se nesmirne houzevnatym 

 zivotem. Mattirolo dokonce dokäzal, ze Grimaldia obzivla po viee jak 

 celorocnim vyscbnuti; podobne vzkfisily se a znovu pocaly rüsti stelky 

 Corsinia marcbantioides, ktere byly jiz tri ctvrte roku v berbäfi cbovane. 



Zvysenä vlbkost ovzdusi püsobi zrycbleny vzrüst a vyvoj forem 

 luxuriantnich; trva-li dloubo abnormälni vlbkost, ]3ak nabyvaji formy 

 vzbled forem depauperätriieb, se stelkami üzkymi, protäblymi, drobno- 

 listymi, näsledkem zrycblenebo präve vzrüstu za nedostatecnebo pfivodu 

 zivin. Veliee cbarakteristickä jest pro takove bydromorfosy i silnä re- 

 dukce mecbanickycb elementü stereidnicb; takkupf. Preissia commutata 

 posträdä ua stanoviseich s pfe- 

 bytecnou vlbkosti uplne vläkna 

 sklerenebymatickä, Pallaviciaia 

 Lyellii pestovaxiä ve vode mela 

 centrälni svazek veliee tenky, 

 Pellia epipbylla i Neesiana zträei 

 v dostatecne vlbkosti vytuzovaei 

 listny iiplne. Naopak za poma- 

 lebo vysyebäni meni jatrovky 

 opäcne svoje stelky, nabyvajice 

 sedivebo, bnedaveho, az cervena- 

 veho zabarveni, ktere poskytuje 



oebrany pfed pfilisnou insolaci. Esperimentälne mozno v kulturäcb vy- 

 volati menenim podminek nejrozmarjitejsi oekologismy, svedciei o neoby- 

 cejue plastieite jatrovek; totez dokazuji i jatrovky vodni (Riccicearpus, 

 Riccia fluitans), tvoriei suadno pozemni formy znacne od ijlovoucich 

 odcbylne. 



Vetsina jatrovek pfinäsi plody casne z jara, v bf eznu, dubnu anebo 

 na podzim, v srpnu, zäfi; poblavni orgäny bnd jsou vy speie jiz leta pfe- 

 desleho, nebo v zime teboz roku. Mimo poblavni rozmnozoväni, kdy po 

 kopulaei spermatozoidu s vajecnou bunkou vzniklä zygota vytväfi spo- 

 rogon, nesouci spory, setkäväme se u jatrovek, jako u kryptogam vubec, 

 s bobate vyvinutou propagaei vegetativni. Zpüsoby nepoblavniho 

 rozmnozoväni mozno u jatrovek frondosnicb shrnouti v näsledujiei 

 strucny pfebled: Nejpbycejnejsi jest zpüsob tvofeni adventivnich vet- 

 vicek, ktere jsou kfebke, snadno od stelky odpadävaji a vodou zaneseny 

 rostou na pfibodnem miste dal v novou stelku. Nekdy jsou vetvicky tyto 

 kraticke, jindy ale dloube a bojne vetvene (Pellia, Metzgeria); vznikaji 

 bud na okraji stelky, nebo na jejim spodu, skoro nikdy nevyrüstaji z dor- 

 sälni strany. Na spodni strane nekdy vyrüstaji v takovem mnozstvi, ze 

 paprscite kolem stare stelky se rozklädaji; u Ricciacei a nekterycb Mar- 

 ebantiacei byly pozoroväny üzke, slabounovite vybezky na spodu stelky. 



Dr. E.ai'el Eaviua: ilonogratie feskych jatrovek. 3 



Obr. 5. Riccia fluitans; 13 forma plovouci, 



13a f. pozemni. Nepatrne zvetsenä; 



die Velenovskeho. 



