34 



tiaua) a u Fegatella couica. 





U techze skupin mohou se adventivni pupeny tvofiti i na rhizoideeh, do- 

 cela obdobne jako nalezäme u protemematü mechovych; adventivni pu- 

 peny vsak vytväfi take na libovolnem miste stelky, byla-li poranena 

 {Vöchting). Ükaz tento patfi k nejobycejnejsim zpüsobüm regene- 

 race, jiz stelka jatrovkova neobycejne vynika (Nemec, Berkovcovd). 

 Vzäcny pfipad vegetativnibo rozmnozovani jest tvofeni hlizek, ktere po 

 delsi dobe odpocinku isou schopny vzrüsti v novou stelku; toto bylo po- 

 zoroväno vyjma nekterych cizozemskveh Fossombronii jen u r. Antho- 

 ceros (laevis, dichotomus), Petalophyllum, nekterych Riccii (R. Gouge- 



Druhy zpüsob jest rozmnozovani se pomoci 

 zvlästnich telisek t. zv. thallidii, ktere vzni- 

 kaji na urcitych mistech stelky a jsou ureite 

 stavby; teliska tato chybi cele fade druhü, 

 Ricciaceim a Anthocerotaceim üplue. Jedno- 

 ^\ ^b-"-?o bunecnä teliska, v nez rozpadaji se casto 



listy foliosnich jatrovek, rovnez u frondosnieh 

 jatrovek nikdy nepfiehazi; upominaji na ne 

 jen dvojbunecna teliska rozmnozovaci u r. 

 Aneura, vzuikajici uvnitf bunek epidermäl- 

 nich. Obsah buiiky pokozkove se u nekterych 

 druhü tohoto rodu statine, rozdeli pficnou 

 pfehrädkou, az vznikne dvoubunecne telisko, 

 ktere, kdyz pukla blana matef ske bunky, do- 

 stane se ven. U r. Marchantia a Lunularia 

 tvofi se velkä, plochä mnohobunecnä teliska 

 rozmnozovaci ve zvlästnich poharkovitych 

 nebo mesicitych nädrzkach na svrehni strane 

 stelky; z poharkü vypuzoväna jsou ve ve- 

 likem mnozstvi slizem vylucovauyin slizo- 

 vymi trichomy. Nejpamätnejsimi zpüsoby 

 vegetativnibo rozmnozovani vyznacuje se Bla- 

 sia pusilla; u te deje se toto jednak mnoho- 

 bunecnymi, kulatymi telisky uvnitf lahvicovitych ütvarü vznikajicimi 

 a slizem vytlacovanymi, jednak plochymi, rovnez mnohobunecnymi hve- 

 zdickovitymi supinkami rozsetymi po svrehni strane stelky. (Peknj' pfehled 

 vegetativnibo rozmnozovani u jatrovek nalezne laskavy ctenäf v pracech 

 liucliovych.) 



Podrobnä kapitola o zemepisnem rozsifeni jatrovek bude vlozena 

 az do druheho dilu, jedtiajicibo o jatrovkäch foliosnich, nebof nelze psati 

 dvou oddelenych kapitol o rozsi'feni kazde skupiny zvläste; zde biuliz 

 uvedeno jen nekolik poznämek vseobecnych. 



Öeskyeh jatrovek frondosnieh az dosud bylo stanoveno 48 druh 

 (incl. subspeeie); jest to valna cäst vsech stfedoevropskych, jichz znämo 

 jest na 80 druhü. Vsech frondosnieh jatrovek, ve smyslu nasi präee, az 



Obr. 6. Blasici pusilla; lc stelka 

 s lahvicovitym ütvarem vylu- 

 cujieim rozinuozovaci teliska 

 lf/; 1/ dutinka s kolonii Nostoeü. 

 Zvets.; die Veleuovskeho. 



