35 



dosud bylo popsäno 790 clruhü, takze ceske druhy jsou jen malym zlom- 

 kem. Vetsina ceskych jatrovek jest vseobecne rozsifena po cele severni 

 polokouli (ku pf. Eieeia glauca, R. sorocarpa, Blasia pusilla, Pellia epi- 

 phylla, Aneura latifrons, A. multif ida, A. palmata, Fegatella conica, Mar- 

 chantia polymorpha, Preissia commutata, Blasia pusilla a j.), jen maly 

 pomerne pocet jest kosmopolitü, po cele zemekouli rozsifenych. Takove 

 druhy jsou Ricciocarpus natans, Riccia fluitans, Reboulia hemisphaerica, 

 Aneura piriguis, Lunularia cruciata; posledni rozsifila se pravdepodobne 

 az teprve v dobe novejsi s hlinou zahradnickou, dik svym rozmnozova- 

 cim telisküm. Jen na Evropu omezene, a tu endemicke druhy jsou na 

 pf. Riecia ciliata, R. bifurca, R. crystalina, Moerckia Flotowiana, Fos- 

 sombronia pusilla, R. Warnstorfii; Moerckia hibernica, M. Blyttii a Ne- 

 siella rupestris jsou räzu alpinskeho, nebof pfichäzi jen na vysokych 

 horäch. Mediteranni a jizni typy, rozsifene hlavne v Evrope jizni a do 

 stfedni jen spofe zasahujici jsou z ceskych jatrovek R. Bischoffii, R. Mi- 

 chelii, Fossombronia caespitiformis, F. angulosa, Grimaldia barbifrons a 

 Pellia Fabbroniana ve vlasti nasi jen v nejteplejsi jeji stfedni cästi ro- 

 stouci. Arktickymi druhy zdaji se byti Fimbriaria pilosa a Haplomi- 

 ti'ium Hookeri: rozsifeny jsou hojne v severni Evrope, a vyskytuji se 

 ve stfedni jen na vysokych horäch, a nanejvys ojedinele v stf edonemecke 

 nizine. V dobe glaciälni byly tyto druhy asi po cele Evrope rozsifeny, 

 ale pozdeji zachovaly se jen na techto mistech jako vzäcne relikty. Vse- 

 chny tyto uzävery fytogegi'aficke nutno ale pfijimati s opatrnosti; na- 

 mnoze jsou näm arealy jednotlivych druhü velmi nedokonale jeste znämy. 

 Ve vegetaci i v pfirodnim hospodäfstvi cloveka hraji frondosni 

 jatrovky ülohu velmi nepatrnou. Tvofice casto velke povlaky na sub- 

 strätu humosnim, pfispivaji vyborne ku tvofeni humusu; ponevadz ale 

 nikdy nepfichäzi v ohromnych massäch, neni jich vyznam pronikavy. 

 V dfivejsim lekafstvi byly nektere druhy, jak bylo jiz v historickera 

 pfehledu uvedeno, officinelni; dnes nedochäzi zädny druh praktickeho 

 upotfebeni. 



