V 



Cäst systematicka. 



I. Poznämky vseobecne, prehled dülezitejsich systemü, 

 nekolik myslenek fylogenetickych. 



Jak jiz jsme se zminili patfi jatrovky k jednem nejplastictejsim 

 rostlinäm vübec, u nichz rüznymi ciniteli zevnimi müze byti nejpodivnejüäi 

 zmena v organisaci zavinena. Ponevadz pak veliee casto oekologismy 

 nabyvaji zdänlive eharakteru znakü organisacnich i rozlisovacich, jest 

 pfedni povinnosti botanikovou zjistiti a pfesne rozlisovati stale znaky 

 organisacni od menlivych oekologismü. V präci nasi fidili jsme se vsude 

 pfisnym timto pravidlem; Systematik mä studovati v pfirode, a nikolivek 

 v herbäfi. Veliee casto rostlinky näpadne a odchylne, takze by se dobfe 

 mohly za rüzne druby povazovati, ukäzou se pfi bedlivejsim pozoroväni 

 v pfirode na stanovisku, anel)0 v kultufe jen formami, okolnostmi zavi- 

 neuymi, a ihned jakmile pficinne okolnosti pfestanou, v püvodui tvar 

 se vraceji. Ponevadz nelze näm, vzhledem k malemu mistu, jez mozno 

 otäzce teto venovati, blize se o thematn variabilnosti, o stälosti i eene 

 jednotlivyeb znakü rozlisovacich rozepsati, dovolujeme si jen nekolik 

 orientacnich myslenek nacrtnouti. 



Urcite znaky rozlisovaei pro celou skupinu jatrovek frondosnicb 

 vytknonti nelze, jak jiz plyne z jich fylogenetickeho vyvoje; casto znaky 

 u jednoho rodu stale a dobre, nkäzi se byti menlivymi a nedostatecnymi 

 v rode druhem. Habitus rostlinky podlehä zmenäm snad nejvetsim; mozno 

 sice stanoviti pro jednotlive druhy anebo rody habitus typn, ale nutno 

 vzdy miti na pameti, ze tento nasledkem zmen v okoli, snadno podleha 

 tcz zmenäm, casto velmi pronikavym, Jako typ oznacujeme babitus 

 nejcasteji pfichazejiei; odchylne habitem pak rostlinky od typu, jenz pro 

 urcity druh jest pravidlem, oznacujeme jako formy. X;i habitu dcastni 

 sc v prve fade tvar a barva stelky; obe meni se hlavne püsobenim vody 

 a osvetleni, jak jiz bylo dfive feceno. Konsistence stelky. podminena jeji 

 tloustkou a celkovon vnitrni organisaci, byvä dobrym voditkem, nebof 

 meni se jen v malych mezich. Stejne mälo menlivym byvä i pficnj 

 prüfez stelky, ktery v nejmnozsich pfipadech jest dobrym znakem; jest 

 vsak nie naprosto nesprävne, povazovati pocet vrstev bunecn^ch, jez 

 stelku sklädaji za znak mathematicky pfesny, nebof jiz na samotne 



