40 



notlivych jen okrskü zemskych prichäzi badatel casto na rüzne detaily, 

 osvetlujici pribuzenske vztahy te ktere jatrovky, jez by pfi zpracoväni 

 ohromneho materialu byly jiste usly. Jatrovky mirneho päsma vübec, 

 tedy evropske i ceske, dluzno povazovati za vetev jatrovek exotickych, 

 kterä se zähy od techto odstepila a samostatne vyvijela; ze skutecne tomu 

 tak jest, svedci, ze nejprimitivnejsi präve tvary jatrovek naehäzime ve 

 flofe mirneho päsma, kdezto tropy naopak hosti typy vetsinou vysoee 

 vyvinute. Jatrovky tropicke dik vyhodnym podminkäm vyvinnly se 

 v fadu nescislnych forem dokonalejsich, nez jest uepatrnä cäst, kteron 

 tvofi jich pfibuzni v nasem päsmn, u niehz nasledkem mene pfiznivych 

 podminek dal se vyvoj mnoliem zdlouhaveji. Proto pro pochopeni fylo- 

 genese cele fise mä Studium techto nesmirny vyznam, nebof poskytuji 

 celou fadu zakladnejsieh, primitivnejsich typü, pro fylogenetickä studia 

 vdecnejsich, jakyeh u tropickych marne byehom hledali. 



Srovnäväme-li jatrovky i mechy navzäjem, neni pochyby, ze ja- 

 trovky jsou skupinou mene dokonalou, tedy ve smyslu fylogenetickem 

 nizsi a primitivnejsi; v blizsi ale souvislost obe tyto skupiny uvädeti 

 nelze. Neni mozno pfedpoklädati, ze by snad mechy se byly vyviimly 

 z jatrovek, jak pfedstavovali si darwinisticti botanikove minuleho stoleti. 

 Obe dve skupiny charakterisoväny jsou rodozmenou, stf idanim se tri gene- 

 raci; z vytrusu vyroste nepohlavni protonema, na tomto vznikne druhä 

 generace pohlavni, gametofyt, jenz da vznik tfeti nepohlavni generaci 

 sporofytu. Kdezto vsak u mechü prvni generace vzdy se nachäzi doko- 

 nale vyvinuta, jest tato u jatrovek vzdy v mensi mire vyvinuta, a to 

 proto, ponevadz u nizsich skupin neni ostreho rozliseni mezi tvarem tela 

 prvni a druhe generace; u jatrovek s kormem byvä nekdy prvni gene- 

 race stejne bohate vyvinuta (Protocephalozia a pfib.) jako u mechü. Jinv 

 znak, ktery mechy stavi na vyssi stupeß, jest dokonalejsi sporogon; 

 tento mä u mechü jiz prave prüduchy, a jest skutecnym anafytem, ho- 

 mologickym s listem cevnatych tajnosnubnych i s celou rostlinkou jevuo- 

 snubnou. U jatrovek nenachäzime, vyjma Anthocerotacei, nikde tak do- 

 konaleho sporogonu a marne hledäme pfechodnich tvarü. Jsou tedy, 

 jak Velenovsky jiz tvrdi (Morfol. I. 1905, p. 70) mechy i jatrovky dva 

 parallelni typy. Zajimavy jest ale vztah Sphagen k obema skupiuäm; 

 Sphagna jevi nektere znaky upomiuajici na jatrovky. Jiz plochy tvar 

 protonematu, ktery jen za zvlästnich okolnosti jest vläknity, jako u mechü, 

 bezzebre listky, vetveni dichotomicke, tvar antheridii, vyvoj sporogonu, 

 ktery nemä rovnez zädnych prüduchü a spory vytväfi z amphithecia, 

 pfipominaji tuto skupinu, ackoliv zase jine znaky spojuji Sphagna s mechy. 

 Jsou tudiz Sphagna typem intermediernim, avsak samostatnym a rovnez 

 s mechy a jatrovky parallelnim, jenz naznacuje näm, jak asi pratvary 

 pro tyto skupiny byly organisoväny; Sphagna jsou vysokeho stäfi fylo- 

 genetickeho, a pravdepodobne starsi nez vsechna kormofyta (l'oliosni ja- 

 trovky i mechy) vübec. 



