Oplodnenä bunka vajecnä jme se segmentovati a utvofi jak na str. 

 24. jsme podrobne popsali, kulovite embryo, jehoz periferni bunky pfed- 

 stavuji tenkou, jednovrstevnou stenu sporogonu, pfimo k arehegoniove 

 stene pfilehlou, a vnitfni bunky pfemenl se poctvefenim ve velke hra- 

 nate a temne vytrusy. Jemnä stena sporangiovä zäby zpravidla jeste 

 pfed uzränim spor se üplne resorbuje, takze zrale spory lezi volne v bfisni 

 dutine arehegoniove, uzavfeny jsouce üplne ve stelee. Pfi tvofeni se vy- 

 trusü vsecbny bunky embrya se tohoto poehodu sücastni, takze nenackä- 

 zime pak v dospelem sporogonu zädnych bnnek sterilnicb, jez by na 

 elatery, pro ostatni jatrovky tolik vyznacne, upominaly; jedine u rodn 

 Tesselina Dum. pfichäzi nekdy mezi vytrusy sterilni bunky, jez ale jsou 

 zbytky rozrusene steny arehegoniove, a nemaji tedy s elatery niceho 

 spolecneho. Stena archegoniovä se po nejake dobe na temeni rozrusi ( — 

 pravdepodobne näsledkem snadne hnijiciho hrdla archegonioveho) a vy- 

 trusy takto uvolneny dostanou se ze stelky do püdy, kde klici. Kliceni 

 deje se normälnim zpüsobem, neodehyluiieim se od typu, jenz popsan ve 

 vseobecne cästi. 



Rieciaceae, v rozsahu jak uvädime (Eiccia Mich., Eicciocarpus 

 Corda a Tesselina Dum. [= Oxymitra Bisch.]), jsou celedi velmi priro- 

 zenou, a pro vsecbny ostatni jatrovky nesmirne dülezitou; müzen^.e je 

 smele nazvati klicem vsech jatrovek, uebof pfedstavuji näm typ ve vsech 

 smerech pro tuto skupinu rostlinstva vychodni, a od ostatnich znaene 

 odehylny. Sporogon Eicciacei jest beze sporu nejprimitivnejsim a nej- 

 jednodussim z celeho velkeho oddeleni Bryophyt. Jeho stavba i poehody 

 pfi tvofeni spor jasne ukazuji na analogicke ükazy pfi tvofeni se po- 

 hlavnich spor u fasy Coleochaete, jez Chodat, Pringsheim, Jost a Olt- 

 manns dükladne popsali. Tak jako u Coleochaete, tak i Eicciacei meni 

 se celä bunka vajecnä v plod, stejne maly pocet velkych spor uzavirajici, 

 ktery obdän jest u Coleochaete rjseudoparenchymatickym obalem sekun- 

 derne po oplozeni vzniklym, a u Eicciacei chränen stenou archegoniovou, 

 kterä po oplozeni se zdvojnäsobi, kdezto pfed oplozenim v nejmnozsich 

 pfipadech jest jednovrstevnä; deleni, jimz zygospora Coleochaete po dobe 

 klidu v 8 — 16 bunek pfi kliceni se rozpadä, souhlasi näpaclne s delenim 

 buhky vajeene po oplozeni, jak Leitgeb u Eiccie, Garber u Eicciocarpus 

 popsali, a jak säm u E. bifurca a E. ciliata jsem pozorovati mohl. Na- 

 padnou shodu spatfujeme i v temne, hnede, silne membrane bezprostfedne 

 oosiDoru u Coleochaete obalujici s jednovrstevnou stenou obklädajici 

 mlade embryo v arehegoniove dutine u Eicciacei, a pozdeji opet mizici, 

 kterä jest näm pfedzvesti steny sporangiove vsech ostatnich bryophyt; 

 jak Garber tvrdi (1904 p. 168.) jest tato stena vyloucena k ochrane mla- 

 deho embrya, jmenovite aby uzavfela otvor archegoniovy, eimz analogie 

 jeji s ochrannou vrstvou zygoty r. Coleochaete jest jeste vyznacnejsi. 

 Kdezto vsak u Coleochaete tvofi se ochranny obal kolem vajeene bunky 

 az po oplozeni, jest u Eicciacei (a vsech archegoniat) vajecnä bufika jiz 



