49 



Urcoväni a Studium Riceii patfi k nejnesnadnejsim ükolum v sy- 

 stematice jatrovek. Ohledävejme a urcujme vzdy pokud mozno cerstvy 

 material, nebof velmi mnohe znaky na susenych rostlinäch se bud uplne 

 ztrati neb pozmeni, a jsou spatne znatelny. Urcujeme-li vsak prece suche 

 rostlinky, dejme tyto dfive na 6 — 10 hodin ve vlazne vode, do niz pfi- 

 käpli jsme troehu cpavku, mociti, nebof zase aspon cästecne svyck tvarü 

 nabudou; rychlejsi procedura k temuz ücelu jest pülhodinne moceni 

 v horke, temef vafici eiste vode. Zpüsoby tyto osvedöily se mi daleko 

 lepe, nez louzeni suchych rostlinek v fedene kyseline mlecne, jez Stephani 

 a Warnstorf doporueuji. 



K urceni jest nezbytne zapotfebi tenkeho pfieneho prüfezu starsi 

 cästi (kde jsou skryty sporogony) a prostfedni cästi stelky; fizek tento 

 (musi byti tloustky jen pfimefene, nikoliv ale nejtenci!) snadno po delsi 

 dobe eviku mezi dvema kousky korku pofidime. Vedle toho dbejme pfi 

 urcoväni na tvar a rozvetveni stelky, tvar okraje, epidermälnich hofenich 

 bunek i bunek näsledujici vrstvy pod temito, zabarveni spodni strany 

 stelkove, po pfipade i venträlnich supin a tvaru, velikosti i skulptury 

 spor; tyto jsou casto cerne a neprüsvitne, a musi se proto vyjasniti kon- 

 centrovanym roztokem chloralhydrätu. 



Pfehled ceskych rodü. 



Stelka vidlicnate ialocnata, casto hvezdickovitä, na svrchni strane ne- 

 zfetelne polickovanä bez zvlästnich dychacich porü, na spodni strane 

 s jemnymi, casto efemernimi supinami venträlnimi; antheridia ve 

 stelce roztrousena. Zpravidla terrestricke rostliny (vyj. Riccia flui- 

 tans L.), na vlhke zemi rostouci 1. Riccia Mich. 



Stelka srdeite lalocnatä neb srdcitä, na svrchni strane dychaeimi pory 

 opatfenä, a na spodni cetne, dlouhe, tmave fialove a na pokrajich 

 zubate, pentlicovite supiny venti'älni nesouci; antheridia v pärech ve 

 stfedni ryze sefazena. Eostlina zpravidla volne na vode vzplyvajici. 



2. Ricciocarpus Corda. 



I. Rod. Riccia Micheli. 

 Nova plant, genera 1729 p. 106.*) 



Drobne, hvezdickovite na vlhke zemi rostouci jatrovky (vyj. R. 

 fluitans L. a jen nekolika mälo tropickych druhü, jez vznäseji se na hla- 

 dine vodni). Stelka jest vejifovite rozprostfenä a nekolikrät vidlicnate 

 v laloky rozvetvenä; obycejne rüstä nekolik individui pohromade, takze 

 celä skupina pak tvofi nädhernou hvezdici. Vetve jsou die druhü rozma- 

 nite, brzo krätke, vejcite, rozsifene, jindy dlouhe, cärkovite, spicate nebo 

 tupe, a v rozmanite ostrem ühlu delene: okolnosti tyto podminuji ha- 



*) Pojmenoväna ku poete pfiznivee Micheliova, bohateho florentynskebo 

 senätora Petro Francisco Ricci-a. 



Dr. Karel Kavina: Monografie ceskyeh jatrovek. 4 



