55 



pocet druhü jest xerofytnich; z nasich jest eklätantnim pfikladem xero- 

 fyta jiz svrehu zminenä R. Bischoffii Hüben. Mimo vegetativni rozmno- 

 zoväni pomoei adventivnich pupenü pozorovali jsme u vetsiny druhü 

 rozmnozoväni ülomky kfehkych lalokü i vetvi stelkovyeh, ktere vodou 

 roznäseny dävaji vznik novym stelkäm; obyeejne deje se tak opet adven- 

 tivnim pupenem na ulomene cästi se objevivsim, jen velice zfidka od- 

 padlä cäst pokracuje na svem vzrüstu. Rozmnozoväni ülomky a delenim 

 stelky na zpüsob vegetativniho rozmnozoväni, jaky zoäme u okfehku, 

 stalo se pravidlem u R. fluitans L.; a analogicky i tu potlacena temef 

 üplne pohlavni propagace. 



Analyticky pfehled ceskych druhü. 



1. Povrch stelky hladky • 2 



Povrch stelky d'ubkovany, vyhlodävany, skoro houbovity . . . .10 



2. Okraje huste hyalinnimi z tuha odstälymi chloupky pokryte ... 3 

 Okraje dokonale hladke, nanejvys velice fidce jemne, opadave 

 chloupky nesouci 4 



3. Okraje tenounke, blänite, hnede; pficny prüfez se silne a dlouze 

 kr idlovite protazenymi stranami a hlubokou ryhou na svrchni strane. 

 Vytrvalä rostlina po cely rok na suchych, xerofytovych stränich 



a pahorcich . ' . - , R- Bischoffii Rüben- str. 57 



Okraje tluste, okrouhle a masite, vetve klinovite a huste seskupene; 

 prüfez trapez. bez postrannich kfidel a hofejsi ryhou. Jednoletä, 



tmavozelenä rostlinka na vyslunnych polich a trävnicich 



R. ciliata Hoffm. str. 81 

 Okraje tupe, zdufene, skoro valovite vyvysene; na svrchni strane 



stelky hlubokä, sirokä ryha. Jinak jako pfedesl R. ciliata 



var. intumescens Bisch, str. 83 

 Okraje ostre, zdufene, se sporymi krätkymi chloupky, hlavne na 

 lopatovite rozsifenych koncich vetvi; vetve daleko od sebe odstäle, 

 tfi- az petkräte vidlene. Na vlhke väpnite püde, zvläste na vy- 

 schlem bahne tüni a kalü polabskych . . . R. Michelii Raddi str. 77 



4. Pficny prüfez protkän cetnymi vzdusnymi dutinami, tvofenymi 

 jednovrstevnymi plochami z bunek hojne chlorofylem naplnenych; 

 sporogony vynikaji hrboulovite na spodni strane stelky, kterä jest 

 pravidelne v üzke, pentlicovite vetve dichotomicky delenä .... 9 

 Pficny prüfez nevykazuje zädnych dutin, nybrz assimilacni pletivo 

 sestävä z pilifü, kolmo a paralellne spofädanych; sporogony ulo- 

 zeny jsou v zäkladnim a cästecnö assimilacnim pletivu blize svrchni 

 strany stelky, jez take na mistech, kde sporogony zapusteny, jest 



v cas zralosti techto vypuklä 5 



5. Svrchni strana lalokü stelkovyeh rovnä, na nejvys na konci vetvi 

 byvä sirokä, melkä, nezfetelnä ryha 6 



