56 



Na svrchni strane stelky probihä po cele delce ve stfedu osträ, 

 üzkä a zfetelnä ryha. Pficny prüfez jest pravoühly s pfikrymi 

 stranami, ostrymi okraji a hlubokym nahofe zäfezem. Velke, mo- 

 drozelene hvezdicky na vlhke pöde . . . R. soroearpa Bisch, str. 71 



6. Velke, namodrale sedozelene nepravidelne hvezdice. Okraje ostre 

 a tenke, laloky siroce klinovite neb srdcite. Pficny prüfez mä 

 obrys nizkeho, znacne protähleho parallel, trapezu. Ventralni su- 



piny bezbarve R. glauca L. str. 60 



Male, nezne, vesele svetlozelene hvezdicky. Okrale tupe a tluste, 

 laloky üzce cärkovite. Pficny prüfez kvadraticky se strmymi, 

 skoro kolmymi stranami. Ventralni supiny zarüzovele. Spory 

 tmavohnede se sirokou svetlou ovrubou . . R. Warnstorfii Limpr. str. 69 

 Male, ozdobne, modrozelene a nepravidelne hvezdicky. Okraje pra- 

 voühle pfiostfene, laloky velice üzke, cärkovite. Pficny prüfez ob- 

 delnikovy s kolmymi postrannimi stranami. Ventralni supiny bez- 

 barve, spory podlouhle vejcite, cerne, bez ovruby 



R. Velenovskyi sp. n. str. 75 

 Okraje stelky, jmenovite na koncich vetvi zdufene, az valovite vy- 

 zdvizene 7 



7. Okraje zdufene, nekdy i trochu tupe pf ikrojeue. Velke, statne tmave 

 modrozelene rüzicky s cärkovitymi v ostrem ühlu vidlenymi laloky, 

 jez ku konci jsou porozsifeny a maji tu plochou, sirokou, nazpet 



rychle mizici ryhu R. Michelii Raddi. str. 77 



Okraje silne valovite vyzdvizene, prüfez skoro pravoühly az pra- 

 voühle trapezoicky 8 



8. Statne rüzicky, velice na R. glauca upominajici; laloky stelkove 



krätke, ovalni. Spory 80—90 u R. bifurca Hoffm. str. 64 



Jeste statnejsi hvezdice (8 — 10 mm dl., 1 mm sir.); laloky stelkove 

 dlouhe, pentlicovite, ke konci sidlovite züzene. Spory 100 — 120 /< 



R. Lescuriana Aust. str. 68 



9. Rostlinky vzplyvajici na povrchu vodnim, nebo nekdy i na bahne 

 drobne, svetle zelene (nekdy i slabe nacervenale) skupinky tvofici. 

 Stelka pravidelne dichotomicky nekolikräte vetvenä, vetve üzce 

 cärkovite, velmi tenke, na obou stranäch ploche a rovne. Vodui 

 forma nemä rhizoidü; pozemni mä krätke hojne vläscni rhizoidove, 

 na svrchni strane maji vetve slabou stfedni ryhu a byvä (velmi 

 vzäcne) plodnou R. fluitans L. str. 92 



10. Stelka tercovitä neb siroce srdcitä, nepravidelne a melce lalocnatä, 

 0'5— 4 cm v prümeru, a zlutozelenä . . . . R. crystallina L. str. 85 

 Stelka v drobnych, ozdobnych rüzickäeh 5 — 10»/»; v prümeru ma- 

 jicich, v üzke, cärkovite, pravidelne dichotomicky vetvene laloky 

 delenä R. Hübneriaua lÄndb. str. 89 



a) Rostlinky fialove, pficny prüfez se strmymi sikmymi stra- 

 nami, spory 55 — 60 // velike . . R. Hübeueriana var. typica m. 



