59 



zdvizenä kfidla, cetnymi, dlouhymi a silnymi brvami hyalinnimi posä- 

 zenä. Take na celem povrchu stelky jsou dlouhe, silne brvy roztrouseny. 

 R. Bischoffii Hüb. jest vysloveny xerofyt libujici si jen na suchych, 

 vyprahlych, slunci pfimo exponovanych stanoviskäch; roste zvläste na 

 vyslunnych stranich a pahorcich prahorniho podkladu, kde pokryvä 

 nahou püdu a bumus mezi suchomilnymi travinami (Festuca, Koeleria 

 a pod.) v celych plochäcb, takze tvofivä velmi charakteristicke formace. 

 Ke xerofytnimu zivotu jest velmi ücelne zafizena; masity, kylovity stfed 

 stelky se silnou vrstvou zäkladniho pletiva ucbovävä znacne mnozstvi 

 vody, cetne buste brvy a dloubä, blanitä okrajni kfidla, kterä za sucha 

 naboru se svinuji a kryji cely povrch stelky s pletivem assimilacnim, 

 cbräni znamenite pfed velkymi zträtami vlaby i skodlivym vysebnutim. 



-Obr. 7. Riccia Bischoffii Hüeb: 1 rostl. typ. (zvets. 3 / 2 ). 

 2 var. ciliifera (Link) Müll., 3 pf icny prüf ez stelkou typ 

 i pfic. pr. stelkou var. ciliifera, 5 epidermälni bunky 

 assimilacnich pilifü (zvets. 150kr.); Särka u Prahy. 



Nalezi flofe krajü teplejsich, nebof pfiebäzi bojne v cele jizni Evrope, 

 severni Afriee i Male Asii. Vyskyt jeji v ceske flofe dluzno oznaciti 

 jako relikt stepni flory z doby diluviälni. Poprve byla ve vlasti nasi 

 objevena r. 1878 na »Zämecku« v Cbabrech, vycbodne od Roztok prof. 

 Dedeckem. Vyskyta se jen ve stfednich Öeehäcb, jmenovite v okoli 

 prazskem, kde nalezena byla na nekolika mistech: u paty kfemencovyeh 

 balvanü na vrcbolku Däblickeho vrchu u Prahy (Ded.!), v Pfemyslanske 

 rokli u Roztok (Ded.!), na diabasovych ütesech nad Reporou ve spolec- 

 nosti Gagea bohemica (Vel.!), na bulizniku Dzbänu v divoke Säree (Vel.!) 

 a stepnicb svazich protejsich skal tamze (!), nad Modfany (Vel.!), zä- 

 padne u Roztok (Prokop in berb. Vel.!), buliznikove hfebeny n Lobkovic 

 (pospolu s Pbascum curvicollum a Gagea bohemica!); jiste, ze i na 

 jinyeh jeste mistech bude objevena. 



Var. ciliifera, jiz Lindenberg (1. c.) pokläda za dobry druh, jest 

 jen odrüda vetsi suchotou stanoviska vyvolana a lepe ke xerofytnimu 

 zivotu jeste zafizena neztyp. Nalezi jsem ji na jiznich slunnych üklonech 

 buliznikovych skal v Särce a jak jsem se pozorovänim rostliny po tri 



