70 



p. 189., Nicholson, Hast, und East. Süss. Nat. 1911. I. 6. p. 258., Macvicar, 

 Stud. Handb. of brit. hep. 1912 p. 20., Lorch, Torf- u. Leberm. 1914 p. 70. 



Delhi,: Warnstorf, Leber- u. Torfm. 1903 p. 79. fig. 2., Migula, Krypto- 

 gamenfl. 1904. tab. LH. l'ig. 6., Müller, Leberm. 1907 p. 190 fig. 126., 

 Macvicar, Stud. Handb. of brit. hep. 1912 p. 20. 



Exsicc: Gottsche & Rabenhorst, Hep. europ. no. 489! Schiffuer, Hep. 

 europ. no. 6. 



St/n.: Riccia glauca y minima Lindenberg, Monogr. 1836 p. 418. ex p. 



Pravidelne, kräsne hvezdice droboucke, sotva 0"5— 1 cm 

 v prümeru. Stelka zlutozelenä neb svetlezelenä, velice casto 

 v centrälni cästi a na spodni strane nafialovelä neb zacervenalä. L a 1 o k y 

 tluste, huste na sobe smestnäny, zf idka volne, cärkovite pen- 

 tlicovite, üzke, na koncich tupe, casto i rovne uf ate; na svrchni strane 

 pobliz konce laloku jest vzdy siroka, melkä ryha, kterä zähy do 

 zadu mizi. Okraje stelky i jejich laloku jsou tluste, zdufene ale 

 ostfe pf itupene, vzhüru obycejne vystouple; jsou zpravidla hladke, 

 zfidka nesou spore chloupky, brzo opadävajici. Pficny prüfez jest skoro 

 ctvercovy neb krätce obdelnikovy, nanejvj r s dvakräte sirsi nez vyssi, na 

 hofeni i doleni strane konvexni, a s bocnymi stranami strmymi; uprostfed 

 hofeni strany byva pravidelne siroky, tupy zafez. Epidermis jest jedno- 

 vrstevnä, z tenkostennych, balonovitych bunek. Venträlni supiny jsou 

 nacervenale az fialove, ale zähy mizi. 



Jednodomä. Antheridia s krätkymi, zarüzovelymi kolci, rozptylena 

 po cele stelce. Archegonia ve stfedu stelky, sporogony pak jako tmave 

 vysoke hrboulky, velmi näpadne. Spory tmavohnede, 60— 80 /< v prümeru; 

 maji sirokou, hladkou a svetlou ovrubu, a steny jemne strukturoväny 

 policky 6 — 8 fi velikymi. 



var. gracilis m. n. var. V ozdobnych, nanejvys 5 mm v prümeru majicich 

 hvezdicich. Stelka mnohonäsobne dichotomicky vetvenä, laloky üzce 

 cärkovite, na svrchni strane üplne rovne, s okraji na koncich laloku 

 nezdufelymi. Pficny prüfez protähly, ctyfikrät az sestkrät delsi nez 

 vyssi, s okraji velice tupymi. Spory svetlehnede, 40 — 50// diametru 

 majici, se sirokou cervenohnedou ovrubou a velkymi (4 — 6«) policky. 

 Vzäcne. 



f. subinermis Wartistorf, Leber- u. Torfm. 1903 p. 73 pro var. Syn. 

 Riccia Warnstorf ii var. ciliaris Warnstorf, Verhandl. Bot. Ver. Branden- 

 burg 1898, Jhg. 41. p. 22. Stelka nese na okrajich fidke, opadave 

 chloupky. Pospolu s typem. 



Tento druh, jenz zdä se byti dobrym druhem z okruhu glauca, 

 roste na podzim na vlhkych strnistich po cele stfedni Evrope, na sevcr 

 od Alp az po jizni Britanii, vsude ale vzäcne; snad jest velice casto 

 pro svoji drobnou stelku pfehlednut. 



