84 



vkoro pülkruhovite ohnutou a bocnymi stranami v mirnem oblouku sikmo 

 syklenutymi, a okraji siroce, okrouhle tupymi; svrchni strana jest hlu- 

 boce vykrojena sirokym skoro lichobeznikovym zäfezem. Epidermis jedno- 

 vrstevnä, z bunek tenkostennych kulovitych neb siroce vejcitych. Venträlni 

 supiny slabe nafialovele neb zacervenale, zfidka bezbarve. 



Jednodomä. Antheridia i archegonia jako u druhu pfedesleho. Spo- 

 rogony jednotlive neb v parech po stelce roztrouseny. Spory ceraohnede 

 80 — 100 ,« v priim., s üzkou sotva zretelnou svötlejsi ovrubou a s drobnö 

 jemne, skoro nezfetelne polickovanymi stenami. 



Obr. 16. Riccia intumescens Bisch.: 1 rostl. 2kr. zvets., 2 pfic. 

 prüfez stelky; Stromovka. 



f. affinis Milde, Zur Kryptogamenfl. S.-Tir. Beil. Bot. Zeit. 1864 p. 17 prospec. 



Syn.: R. eiliata var. violacea Kny 1. c. Pringsbeim's Jahrb. 1867. V. p. 



368. n. med. R. eiliata var. eolorata Limpricht 1. c. 1876 p. 350. R. 



intumescens var. incana Heeg, Leberm. 1893 p. 138. 



Stelka husteji obrvenä, na bocnych stenäch a na okrajich tmave 

 fialova az nekdy i cernopurpurovä. Za sucha stäceji se okraje silne na- 

 horu, takze brvy na okrajich zakryvaji povrch stelky, ktery pak zdä 

 se tez byti obrven. Spory zpravidla ponekud vetsi (100—110 p v prü- 

 meru) nez typicka forma, s niz vzäcne pohromade se vyskyta. 



R. intumescens vyskyta se na techze mistech jako R. eiliata, s niz 

 nekdy i pohromade pfichäzi; lec zdä se, ze jest vzäcnejsi nez tato. V Ceehäeh 

 dosud byla stanovena: Polabi (Vel.!), okoli prazske Stromovka (1), Troia 

 (Vel.!) Libsice(!). 



R. intumescens Bischoff se vlastne od pfedesleho druhu nieim 

 jinym nelisi nez, ze okraje jsou silne valovite zdufele a näsledkem toho 

 nalezä se na povrchu stelky a jejich lalokü, hlubokä sirokä bräzda (pod- 

 minujici i odehylny pfieny prüfez) velmi dobfe patrnä; die teto bräzdy 

 sice pozname tuto rostlinku od pfedesleho druhu velice dobfe, ale zuak 

 tento nepostaeuje rozlisovati ji jako dobry druh, stojici fylogeneticky 

 blizko R. eiliata. Jest proto sprävnejsi, uvädime-li oba v uzsi souvislost, 

 povazujice R. intumescens toliko za subspecii od R. eiliata, a nikolivek 



