made, nepravidelne spletene, casto souvisle povlaky tvofici, s üzkymi 



(uanejvys 2 mm sirokymi) laloky, ktere jsou na koncich polokruho- 



vite otupene, a na povrchu minie vyhloubene, s okraji slabe vzhüru 



ohnutymi. Ridsi; zvläste räda roste na mastnem bahne starych, vy- 



pustenyeh rybnikü, nebo tüni. 



f. teres /'. n. m. Stelkove laloky üzke maji povrch vyklenuty; okraje okrouhle 



tupe, nevystoupave, takze laloky maji tvar mirne välcovity. Tu a tarn 



s pfedeslou odrüdou pohromade. 



R. crystallina roste po cele Evrope, misty velice hojne, vyneehävajic 



ale cele okrsky, kde nanejvys jen vzäcne se vyskytä. Pficbäzi zvläste 



na vlhke, bazinate, ale vvzivnymi lätkami bobate püde, kde na holych 



mistech tvofivä cele formace. Ve vlasti nasi jest zvliiste charakteristickou 



rostlinou pro cele Polabi, kde rüstävä ve spoustach na stenäch pfikopü 



v kyselkäch a cernaväch, na cernem bahne vysychajicich tüni, ano i na hole 



püde ürodnych poli fepnych a bramborovj^ch. Hojnou jest take v ryb- 



nicnych krajinäch, ac ani v jinych krajich nasi vlasti, nejen v rovine, 



ale i paborkatinäch, neni nijak vzäcnon. Vzäcnejsi zdä se byti odrüda 



angustior Nees, ackoliv jiste bude rozsifenejsi, nez dosud bylo stanoveno. 



Tak byla dosud nalezena: na dne rozsähle tüne u Neratovic (Vel.!), u 



svatostepänskeho rybnika u Zbirova (Vel.!), na dne vyschle tünky u Sev- 



nic(!), u Hirsberku (Schiffn. 1900). 



Jest to dobry klassicky druh, ktery po svetlo zlutozelene barve stelky 

 krystalicky lesklem tfpytivem povrchu, jenz v starsich stadiich jest 

 charakteristicky d'ubkovany, za kazdych okolnosti beze vseho poznäme. 

 Obe odrüdy, ackoliv zaklädaji se na forme stelky, kterä byva dosti 

 menlivä, jsou ku podivu dobrymi varietami; ackoliv snazili jsme se na 

 stanovisku, kde oboje odrüdy pospolu pfichäzely, nalezti nejake tvary 

 pfechodni,*) byla nase snaha marnou, a take na herbafovem materialu 

 dosli jsme k temuz vysledku. Näpadna a zfetelnä forma jest f. teres, 

 kterä pfichäzi obycejne pospolu s odrüdou angustior. 



Dubkovany povrch starsi stelky a hluboke jamky, ktere se na, 

 starsich jejich cästech objevuji, vznikaji die vsech starsich autorü tim 

 zpüsobem, ze tenka epidermis tvofici strop vzdusnym komoräm se po- 

 zdöji protrhävä a rusi. Naproti tomu Leitgeb (1879 p. 19.) tvrdi, ze vzdusne 

 komory se zaklädaji jiz otevfene a pozdejsim vzrüstem se jen rozsifuji, 

 nebof pry se jiz v bezprostfedm blizkosti vegetacniho vrcholu objevuji 

 opakkuzelovite prohlubeninky, zäklady budoucich velkj'ch jamek. Pozo- 

 roväni nase dospela ponekud k jinemu vysledku: Nad konecnymi velkymi 

 dutinami objevi se jiz zahy v nejmladsich cästech stelky, pfiblizue asi 



*) Macvicar (1912 p. 26.) mluvi sice o intermediernieh formäch, lec dokladü 

 neuvädi. Pokud mohu na dosud studovanem materialu cesköm konstatovati, jest 

 uäzor Macvicarüv nesprävny. Ostatne Maeviear säm uznävä var. augustior, co 

 takovou. 



