90 



ale osträ ryha. Okraje jsou ostre, nekdy i slabe otupene a na koneich 

 laloku, kde stelka jest silnejsi, vzhüru vystoupave. Bocne strauy jsou 

 purpurove neb pekne fialove (barvy eiste violkove) zabarveny; stejue za- 

 barven jest i povrch stelky, lec konce lalokü züstävaji vzdy zelene, a ne- 

 zfidka byva povrch i na vice mistech zelene strakaty. Pficny prüfez jest 

 jen o mälo sirsi nez vyssi, a upominä svym obrysem znaene na prüfez 

 R. sorocarpa; horeni strana mji tupy zäfez, doleni jest skoro üplne rovna, 

 okraje jsou ostre a bocne steny pfikre. Ve dvou tfetinäch cele vysky 

 prostiraji se cetne dutiny assimilacni vrstvy, tvofice zeleny houbovy pa- 

 renehym; steny dutin jsou vesmes jednovrstevne z bunek jen uepatrne 



übr. 18. Riccia Hiibeneriana Lindb.: 1 var. typica (4kr. zvets.); 

 Stechovice, 2 pficny prüfez stelkou, 3 var. Pseudo-Frostii 

 Schiff., pficny prüfez stelkou; Dolany, 4 spory (800kr. zvets.); 



Tfebon. 



v rozich ztlustlych. Epidermis slozena ze zelenych bunek valne od ostat- 

 nich bunek assimilacniho pletiva neodlisnych; nad dutinami jest epidermis 

 vyklenuta, takze povrch v starsieh cästech stelky jest nerovny. Pozdeji 

 se epidermis üplne trhä, a otevfene dutiny assimilacni dodavaji stelce 

 jamkoviteho, skoro houboviteho vzhledu. Venträlni supiny nachove neb 

 modrofialove, pomijive. 



Jednodoma. Antheridia maji kratke, krvave cervene kolce. Arche- 



gonia hluboko v zakladnim pletivu ponofena. Spory drobne, 55—60 // 



diam., zlutohnede a neprühledne; maji nepravidelne zkadefenou svetlejsi 



ovrubu a jsou drobnymi peti- a sestibrannj'mi policky strukturovany. 



var. typica m. Rüzice drobne, zfidka üplne. Stelka pravidelne dichoto- 



micky vetvenä; laloky na koneich obycejne stepene, volne, nikolivek 



parallelne vedle sebe lezice. Vyskyta se ve dvou barevnych formach: 



f. viridis Schiffner, Bryolog. Fragm. XIX. Oster. Bot. Zeit. LV. 1905 p. 8. 



Bostlinka celä zelena, jen tu a tarn slabe fialove nabehlä. 



