91 



f. purpurea Schiffner ibid. Rostlinka celä fialovä, modrofialovä na okra- 



jich a koncich lalokü pekne karminove cervenä. 

 var. Pseudo-Frostii Schiffner, Bryolog. Fragm. XIX. öster. Bot. Zeit. LV. 

 1905 p. 9., XLI;ibid. LVII. 1907 p. 456. pro spec; Müller, Leberm. 

 1907 p. 207.; Macviear, Stud. Handb. of brit. hep. 1902 p. 26. pro spec. 

 Exsic: Flora exsic. bavarica no 515. Rüziee huste, dvojnäsob 

 skoro vetsi nez typ., 10 — 20 mm v prümeru majici, s laloky 

 huste paralellne vedle lezicimi. Celä rostlinka jest zluto- 

 zelenä, jen na okrajich byvä slabe cervene nadyehnutä. Okraje tupe, 

 na pficnem prüfezu skoro zaokrouhlene. Spory o neco vetsi (60 — 75 /.i), 

 nepravidelne polickovane. 

 f. platyphylla m. Stelka mä okraje ostre, protähle, takze na pficnem prü- 

 fezu starsi cästi stelky jsou bocne strany kfidlovite prodlouzeny. Po- 

 spolu s odrüdou. 

 R. Hübeneriana Lindb. pfichäzi nanejvys vzäcne na bahne vysy- 

 chajicich rybnikü, na bfehu jezer, fek, kde tvofi nezne, fialkovou barvou 

 näpadne hvezdicky. Uvadi se z cele Evropy, lec vsude jako velice vzäcna; 

 ojedinelä stanoviska jsou znäma tez z vych. Asie (Japan, Sibif).Ve vlasti 

 nasi objevena byla poprve prof. Velenovskym. Pfichäzi v rybnicnich 

 okresech (u Tfebone (Vel.!), Cekanice (Vel.!), Plzen (Hora), Röhrsdorf 

 (Schiffner)) nasi vlasti, i na pobfezi velkych fek (Stechovice (Vel.!)) 



R. Hübeneriana jest druh vyborne omezeny, ktery pomerne mälo 

 jest menlivy; vzdor tomu vsak moderni botanikove tfisti jej v fadu 

 drobnych druhü. Z tech pro näs mä vyznam toliko R. Pseudo-Frostii 

 Schiffnerem poprve z Cech popsanä, kterä lisi se od typu hlavne jeu 

 barvou a delenim stelky, takze habitem upominä na R. Frostii Austin; 

 ve vsech ostatnich znacich souhlasi dokonale s R. Hübeneriana Lindb., 

 takze oprävneni druhove pro tuto odrüdu jest nepatrne. Müller (1907 p. 

 208.) uvädi jako hlavni dobry znak, jimz druh tento se rozlisuje, pficny 

 prüfez, ktery mä pry bocne strany kfidlovite protazeny. Tvrzeni toto jest 

 ale üplne nesprävne; kfidlovite bocne strany shledäväme jen u nekterych 

 rostlinek, ktere jsme si dovolili oznaciti jako f. platyphylla (nebot obdobne 

 nachäzime i u R. sorocarpa, jejiz pficny priifez ku podivu jest analo- 

 gickeho obrysu), a to hlavne jen na starsich stelkäch. Jinak ale pficne 

 prüfezy üplne vzdy souhlasi, takze R. Pseudo-Frostii a R. Hübeneriana 

 lisi se ve skutecnosti pouze habitem; Debylo näm mozno druhy tyto po- 

 zorovati ani v pfirode, ani v kultufe, takze nemüzeme pfesnych uzäverek 

 ciniti, ale pokud zkusenosti nase u jinA'ch druhü svedci, jest habitus, 

 podmineny tvarem a zpüsobem vetveni i vzrüstu stelky, jednim z nejmene 

 konstantnich charakterü. A proto zdä se näm, ze Schiffnerüv druh R. 

 Pseudo-Frostii nebude ani dobrou odrüdou, za niz nyni jej povazujeme; 

 otäzku tuto rozfesi teprve bedlivejsi Studium obou forem v pfirode. 



Var. Pseudo-Frostii (Schiffner) az dosud nalezena v Öechäch 

 jen u Plzne (Hora), u Röhrsdorfu (Schiffner; Lotos 1905 p. 15.) a u Dolan 



