94 



v rohu mezi ctyfmi bunkami, jichz rozestoupeuim povstaly; tyto dyehaci 

 otvürky u vodni formy temef nikdy nepfiehäzeji, anebo jen v nedokonale 

 forme. Venträlni supiny jen ua koncich vetvieek stelkovych, bezbarve neb 

 slabe nafialovele a velice jemne. Rhizoidy jen u terrestni formy vyvinuty; 

 u vodnich rostlinek nachäzfme nanejvys na koncicb vetvicek, na bocne 

 strane male cipky nebo papillovite vyklenute bunky epidermälni. 



Jednodoma. Antheridia dloubymi, zlntymi kolci vysoko (az pfes 

 Vio mm) ze stelky vycnivaji a jsou uprostfed stelky v dloubycb fadaeh 

 za sebou sefazeny. Archegonia podobne ,isou hluboce ve stelce ponofena. 



Obr. 19. Riccia fluitans L: 1 plovouci stelka (2kr. zvfits.); 



Lomnice, 2 pozemni forma (2kr. zvets.); Veseli, 3 dychaci 



otvürek, i pficny prüfez stelkou; Tfebon. 



Sporogony pak vynikaji na spodu stelky, vyklenuvse nad sebou tenkou 

 vrstvu zäkladniho pletiva, a jevfce se makroskopicky jako drobne zprvu 

 nazloutle, pozdeji tmave kulicky na spodu stelky, ktere jsou hojnym 

 rhizoidovym tfäsenim pokryte, a nezfidka sirsi nez stelka sama. Spory 

 zlutohnede, 70—85 u v prümeru; maji zretelnou zlutou ovrubu a velke 

 polickoväni (4 policka v prümeru). 



Po celem svete vsude ve vodaeh rozsifeny druh, ktery snadno vsem 

 okolnostem pfivykä a se pfizpüsobuje. Vysychä-li voda, a pfijde-li stelka 

 na pevnou püdu ihned vypousti rhizoidy a pfemenuje svüj tvar; v tomto 

 stadiu tez nekdy, ac nesmirne vzäcne fruktifikuje. Pfirozene, ze tak va- 

 riabilni rostlina tvofi ohromnou radu forem, ktere od nekterych botanikü 

 byly popisoväny a uznäny za odrüdy. Jsou to vsak jen formy oekoge- 

 neticke, naprosto nestäle. Z ceskeho materialu vynikaji zvläste tvary 

 nasledujici: 



1. Forma aquatica: Postlinky na vode vzplyvave: 

 «) eudichotoma Bischoff, Bemerkungen 1835 p. 1068 pro spec. — Stelka 

 pekne pravidelne dichotomicky vetvena, plose pentlieovita, ve volnych 

 spletenych shlucich. 



