101 



Jednodomy. Antheridia i archegonia ponofena v fade za sebou ve 

 stfedni hluboke ryze; archegonia byvaji v starsi, mohutnejsi cästi stelky, 

 kdezto antheridia zpravidla byvaji v mladsich oddilech. Vyvodne kolce 

 antheridii srüstaji v purpurovy hfeben, tähnouei se stfedem ryhy, anthe- 

 ridia sama ponofena jsou nehluboko v assimilacnim pletivn. Sporogon 

 zapusten v archegoniu hluboko ve stelce, zpravidla v pärech vedle sebe 

 v mediani ryze a obsahuje velke 60 — 75 ,« v prüm. majici spory barvy 

 cerne, tvaru kulovite tetraedrickeho, se stenami hrube polickovanymi 

 (7 — 8 policek v prüm.), a zfäsnenym, nekdy i tupe ostnitym okrajem. 

 Spory uvolnuji se az teprve po roztrzeni stelky v Tnedianni ryze. Anthe- 

 ridia v dubnu, archegonia v kvetnu, plody v cervnu a cervenci. 

 f. terrestris Nees ab EssenbecJc, Naturgeschichte der eur. Leberm. 1838, 

 IV. p. 420 pro var. (nikoliv Lindenbere- jak Warnstorf, Bauer a j. 

 nesprävne cituji!) Syn.: Riccia lutescens Schweinitz 1. c, Lindenberg, 

 Monogr. 1836 p. 453. Exsicc: Bauer, Bryoth. Bohem. no. 172. Jedno- 

 tlive neb v skupinäch na bahne a vlhke zemi pfisedla, barvy modrö- 

 zelene az zlutozelene. Stelka protähla dvakräte az tfikräte vidlicnate 

 vetvenä, s ryhou mene zfetelnou az skoro mizici; okraje a spodni 

 strana stelky byvä nahnedlä, zlutavä, nafialovelä. Dlouhe pentlice 

 vübec chybi, venträlni supiny slabe narüzovele, podlouhle kopinate, 

 zähy poraijive; za to vsak vyvinuty jsou hojne, dlouhe hladke 

 rhizoidy. 

 subf. crispula m. Predni konec stelky jest na okraji v cetne, polokruho- 

 hovite, slabe vystoupave laloky vykrajovän. Pospolu s pfedeslou 

 formou. 

 Druh tento jest kosmopoliticky a take v nasich vodäch hojne roz- 

 sifen, ac pfece zase ne tak casty jako R. fluitans; tak nachäzi se hojne 

 a ve velikem mnozstvi na rybnicich severoceskych, v rybnicnych krajich 

 kol Tfebone, Veseli, Pisku, Jindf. Hradce i na ceskomoravske vysocine, 

 lec s postupujicim vysousenim a meliorovänim techto krajin a rusenim ryb- 

 nikü vübec, stavä se vzacnejsi den ze dne. Vzplyvä v masäch na hladine 

 vodni, obycejne ve spolecnosti Lemna minor, L. polyrrhiza a Riccia flui- 

 tans; dlouhä kstice pentlicovitych supin venträlnich neni nie jineho nez 

 dümyslne zaf izeni hydrostaticke, f ungujici podobne jako kof inky u ohfehku. 

 Nezbyvä näm nez citovati po teto stränee vystizne liceni prof. Velenov- 

 skeho (1903 p. 30): »Slouzi co plovaci pfistroj, ve vode rozlozi se tak, ze 

 clänek stelkovy sedi uprostfed na vsechny strany rozpfazenych plovadel. 

 Müzeme hoditi hrsf stelek do vody, okamzite vsechny zaujmou posici ta- 

 kovou, ze supinky visi dolü a clänek zelenou stranou sedi nahoru. Tim 

 zpüsobem chräni se rostlina pfed pfevräcenim pfi vlnobiti, aby se tak 

 nedostala zevni dychaci strana do vody.« Ostatne i cetne komürky na- 

 vzäjem mezi sebou i s vnejskem pomoci dychacich otvürkü komunikujici 

 znamenite vzplyväni umoznuji. Jest tedy vodni tato jatrovka vyhodne 

 k svemu zivotu pfizpüsobena. 



