104 



Jatrovky se stelkou lupenitou, hladkymiicipkatymi 

 rhizoidy k substrätu pfichycenou; ve stelce rozliseno 

 jest bezbarve pletivo zäkladui a zelene, chlorofyllem o- 

 patrene pletivo assimilacui, rozdelene v cetne komürky 

 rozmanite velikosti, v nichz byvaji vläknite, listnovite 

 neb ström kovite vyrüstky assimilacni. Kazda dychaci 

 komürka opatfena jest zpravidla jednim, rozmanite u- 

 pravenym otvorem dyehacim v pokozce. V zäkladnim 

 pletivu jsou hojne bufikys olejnatymi krüpejemiibunky 

 slizove. Pohlavni orgäny ponof eny jsou v pravidelnych 

 skupinäch na libovolnem miste do povrchu stelky, anebo 

 na zvlästnich tercovitych, lalocnatych az paprscite dele- 

 nych oddilech stelky, jez jsou bud' pfisedle anebo rozma- 

 nite dlouze stopkate. Sporogon sklädä se vzdy z noby, 

 stetuatobolky; stet jest vetsinou kraticky, hluboko no- 

 hou v pletivu stelkovem z a pusten y. Tobolka mäjedno- 

 vrstevnou, na temeni vieevrstevnou stenu z bunek, majicich 

 casto krouzkovite stlusteniny; v cas zralosti odpadä vr- 

 cholovä cäst vicevrstevnä jako vicko, nekdy i jedno- 

 vrstevuä cast steuy se v bofejsim päsmu podelne v 4 — 8 

 nepravidelnycb dilü trha, apohärkovity zbytek dloubo 

 vytrväva. Uvnitf tobolkytvofi se cetne spory; elatery 

 vzdy jsou v y v i n u t y. 20 rodü se 204 druby. 



Rostliny az na vzäene vyjimky vesmes terrestricke, namnoze oby vateli 

 sussieh stanovisk, nektefi i vyslovni xerofyti. Stelka byva rozmanite ve- 

 lika, namnoze i statna, plocba, lupenita, pentlicovitä a billaterälne sym- 

 metrickä; byva celou plochou k substrätu pfisedlä a do delky se rozlezajici, 

 barvy l-ozmanitych odstinü zelene, nekdy na pokrajieh a spodu fialovö, 

 cervene nebo purpurove nabehlä; k substrätu pfidrzuje se cetnymi rhi- 

 zoidy, cipkatymi i hladkymi. Rhizoidy vybihaji z velkych bunek nepravidelne 

 ve spodni pokozce roztrousenych; oba druby rhizoidü jsou rovuez nepravi- 

 delne promiseny, lec zpravidla lze pozorovati vetsi mnozstvi hladkycb 

 ve stfedu stelky, zvläste na zebfe, kdezto cipkate pokryvaji postranni 

 plochy stelky. Spodni pokozka u mene dokonalych zästupcü, jako ku pf. 

 Peltolepis Lindb., Clevea Lindb., Sauteria Nees tvofena jest jedinou vr- 

 stvou bunek, valne od ostatnich bunek zakladnilio pletiva se nelisicich; 

 u jinych rodü (ku pf. Targionia L., Exormotheca Mitten, Reboulia Baddi) 

 jsou bunky tyto drobne, skoro isodiametricke a odlisuji ostfe spodni e- 

 pidermis od ostatniho pletiva. U r. Marchantia L., Preissia Corda, Fe- 

 gatella Raddi a vetsiny ostatnich jest spodni pokozka slozena ze dvou 

 i vice vrstev bunek dokonale od ostatnich v zäkladnim pletivu se lisicich; 

 nejlepe vyvinuta pak jest takovä vicevrstevnä pokozka ve stfedu stelky, 



