110 



Uspofädäni samirich orgänü jest pro skupinu Marchantiacei na- 

 nejvys charakteristicke. U r. Corsinia Raddi, Funicularia Trevis, Targi- 

 onia L a Cyathodium Kunze jsou archegonia po nekolika ve skupinäch 

 proste na povrchu stelky; vznikaji stejnym zpüsobem v akropetalnim 

 pofädku jako u Ricciacei, jenze oddeloväni sterilnich a fertilnich cästi se 

 v pravidelnych intervalech stfidä. U prvych dvou rodü züstävaji skupiny 

 samicich orgänü na dorsälni strane stelky, sedice v melke prohlubenine 

 chräneny zvlästnim obalem, jenz dodatecnym vzrüstem okolnich bunek 

 epidermälnich pfes ne se pfekiene; mezi a kolem archegonii vyrüstä 

 znacne mnozstvi chloupkü, ktere rovnez chräni orgäny pohlavni. Posledni 

 dva rody zaklädaji archegonia direktne na konei stelky a jsou obdobne 

 okolnim pletivem pferostle, v obalu, posleze lasturovite pukajieim, uza- 

 vfene a na spodni stranu posunute. Vsechny ostatni rody maji arche- 

 gonia pfisedlä na spodni strane samostatneho receptakula,, ktere zdvihä 

 se na zvlastni plodonosne stopce vysoko nad stelku. Plodouosne stopky 

 jsou zpravidla bilateralni, opatfene jednou nebo dvema ryhami, v nichz 

 probihaji svazky rhizoidü, a maji vyvinute na dorsälni strane assimi- 

 lacni pletivo se vzdusnymi komorami i dychacimi otvory; jsou proto 

 take zelene neb nacervenale. Jedine rody Clevea Lindb., Plagiochasma 

 Lehm. Lindb. a Lunularia Mich, maji plodonosne stopky hyalinni, do- 

 konale oble a bez ryhy; rovnez i assimilacni pletivo jim chybi üplne. 

 Receptakula prveho druhu okoncuji stelku (nekdy byvaji dalsim vzrüstem 

 stelky posinuty zacätky stopek na spodni stranu neb k okrajüm), kdezto 

 receptakula se stopkami hyalinnimi vynikaji pfimo na bfbete stelky, 

 obycejne i nekolik na stfednim zebru za sebou. Nejen z polohy, ale 

 i z anatomickeho slozeni a vyvoje (Leitgeb, Strassburger, Bolleter) jde 

 na jevo, ze oba ruzne druhy plodonosü jsou i riizneho vyzuamu a hod- 

 noty. Plodonosne stopky jedinou rybou opatfene, jake jsou na pf. u r. 

 Fimbriaria Nees, Eeboulia Raddi, Grimaldia Raddi, Neesiella Schif. stejne 

 tak jako stopky s dvema ryhami (u r. Bucegia Rad, Preissia Oorda, 

 Marchantia L) jsou pfimym pokracovänim stelky a pfemenenym jen 

 jejim lalokem; tento bud jest jednoduchy (u stopky s jedinou rybou), 

 anebo rozvetveny a dodatecne srostly (stopky dvojrybe). Naproti tomu 

 hyalinni, bezryhe stopky dluzno povazovati toliko za vyrüstky z dorsälni 

 strany stelky. Pfechodni typy mezi obema druhy stopek nachäzime u r. 

 Lunularia Mich, a Fegatella Raddi. Mlade samici ütvary, pokud jeste 

 pfisedaji k stelce, obaleny jsou ochraunym tfäsnenim, sestävajicim jednak 

 z jednobunecnych trichomü, jednak z vicebunecnych supin venträlmVli, 

 ktere zvläste terminälni plodonose dokonale obaluji; kdyz plodonos vzroste, 

 tu zbyvaji tyto na jeho basi jako posvieka a nezfidka näsledkem vzröstu 

 stopky jsou i na tuto posunoväny. U hyalinnich stopek, jez nejsou pfimym 

 pokracovänim stelky, nachäzime nezfidka dlouhe chlupy (t. zv. lacinie) 

 po cele delce stopky; jsou to jen trichomove vvrüstkj' z povrchovych 

 bunek, ktere dosuhuji nekdy i znacue delky a byvaji kfiklave zbarveny. 



