118 



III. Rod Reboulia Raddi, 

 Opuscula scient. di Bologna 1818 v. II. p. 357, Bischoff, Bemerkungen 



1835 p. 975., 1001.*) 



iS'////.: Asterella Palisot de Beauvois in Lamarck, Eneyclop. meth. 1810 

 suppl. I. p. 502 ex p. 



Rhakiocarpon Corda, Genera hepat. L828 p. 648. 



Achiton Corda, ibid p. 649. 



Drobne kozovi t e, sedozelene az tmavozelene, na pov r e li u 

 jemne teckovane, ale nepolickovane, na spodu a oa okrajich zacer- 

 venale, üzke stelky rostou bud v fidkych anebo hnstsich skupinäch na 

 suche prsti mezi travou; jsou nanejvys 0'5 cm siroke, 2 — 5 cm dlouhe. 

 Okraje maji tenke, prosvitave, casto vlnite kadefave; 

 celä stelka jest 1 al o c n a t e v krätkeopaksrdeit e c 1 ä n k y zafe- 

 zävanä a na pfednim konci hluboko vykrojenä. Na spodu jesl stelka silne 

 kylnatä a k okrajüm kfidlovite ztencena. 



Epidermis slozena jest ze ctyf- az petibokych buuek se stenami 

 sice tenkymi ale v rozich trojhranne ztlustelymi. Po celem povrchu roz- 

 sety jsou nepravidelne cetne dychaci otvory, jez zaviüuji teckovany vzhled 

 stelky. Jsou jednoduche a obdane 4 — 5 koncentrickyrai kruhy po sesti 

 neb osmi liehobezmkovych buükäeh; bunky prvniho kruhu maji plätko- 

 vite vyrüstky dovnitf otvoru zasahujici a züzujici jej ve vejcitou sterbinu. 

 Jinak ale otvor jest jednoduchy a nikolivek valcovity. Assimilacni ple- 

 tivo jest neobycejne mohutne vyvinuto a v cetne drobounke komürkv 

 napfic i podel, nekdy take v poschodich, rozdeleno; steny obsahuji hojne 

 chlorofyllu, stejne jako vläkna assimilacni, jichz paralellnim seskupenim 

 ostatne komürkv akcessoricky vznikaji. Zäkladni pletivo omezeno jest 

 Jen na stfedni zebro, kdezto siroke, kfidlovite boky stelky jsou vesmes 

 pouze assimilacnim pletivem vyplneny; slozeno jest z parenchymatickycli, 

 tenkostennych bunek, casto drobua teliska olejnä uzavirajicich. 



Pficny prüfez stelky jest nizce trojühelnikovy; tupS kylnate stfedni 

 zebro pfechazi znenahla v dlouze kfidlate boky. Ventralni supiny ulozeny 

 jsou stfechovite po obou stranach stfedniho kylu a jsou podoby polome- 

 sicite s dvemi nitkovitymi pfivesky; barvy jsou hnedocervenc a bunky 

 jich obsahuji velka teliska olejna. Cetne rhizoidy jsou vyznacne bile 

 a bezbarvc. 



Jednodomä, zfidka dvoudoma. Samci organy ponofeny v podlou- 

 hlych, nepravidelne tercovitych uebo i polomesicitj'ch skupinäch, nepatrne 

 nad stelku vyvysenych a na obvodu nekolika jen supinami obdanych; 

 skupiny tyto jsou obycejne tesne za plodni stopkou na stfednim nervu 

 umisteny, nekdy ale byvaji i ku krajüm stelky, vzäcue i ua postranni 

 lalok posunuty. Povreh skupin jest drobne hrbolkaty od antheridiovycli 

 vyvodü. Archegonia nachäzi se na spodu kuzeloviteho, lalocnateho terce, 

 jenz vetknut jest na krätkou stopku vynikajici tesne za terminäluim 



*) Nazväna ku pocte florentynskeho botanika Eug. de Reboul-a. 



