121 



R. longipes Sande Lacoste in Miguel, Fl. japon. 1865 p. 373. (sec. Ste- 



phaniSpecies 1900 p. 88). 

 R. Sullivanti Lehmann, Pug. X. 1857 p. 28. (sec. Stephani 1. c.) 



Druh tento rozsifen jest kosmopoliticky po cele zemekouli, zvläste 

 hojne v krajinach teplejsich. V nasi vlasti stihneme jej na teplych hu- 

 musovych, vlhkych vystupcich prahornich skal v pfedkofich; jest vsak 

 dosti vzäcnou. Pomerne nejcastejsi jest v okoli prazskem; tak sbi- 

 räna byla jiz Opicem u Liboce (!), a nachäzi se ü Trnove (Vel.!), Dav- 

 le (!), Selce (Vel.!), Roztoku (!), v Modfanske rokli (Vel.!), u Vraneho (Vel.!), 



Obr. 22. Reboulia hemispherica (L) Raddi: 1 plodnä rostlinka (3kr. zvets.), 2 sche- 

 maticky prüfez plodonosem s dvemi tobolkami uzavfenymi jeste v obaleeh, 3 kar- 

 poeefalum ze spodu a chlopnovite otevfenymi obaly, l pficny prüfez stelkou, cästi 

 nesouci antheridia, 5 zralä tobolka otevfenä a z karpocefala vypreparovanä 

 6 pficny prüfez stopkou karpocefala, ukazujiei venträlni ryhu, 7 mrstnik se 2 vy- 

 trusy (250kr. zvets.); Trnova n./Vlt. 



Kocerad (Vel.!). Mimo to byla stanovena na näsleduj. mistech: Eovensko 

 (Bubäk!), Bezdez (Ded.!), Chocen (Cel.!), Pisek (Ded.!), Riesengrund (!), 

 Sycbrov (Schiffn.), Nove Hrady (Schiffn.), Sv. Jifi u Plzne (Hora). 



V tvaru a velikosti stelky, podobne i receptakula jest dosti men- 

 livou, takze celä fada druhü byla jiz popsäna; lec ani jeden neukäzal se 

 byti dostatecne odüvodneny. Stejne nesprävne jest i rozeznäväni odrüd 

 convexa, conica, depressa, jak Bischoff die tvaru receptakula ucinil. 

 Ceske rostlinky jsou skoro vsechny stejne; vyjma velikosti stelky se 

 skoro vübec nelisi. 



Sterilni byvä velice casto zamenoväna s Preissii, ale od teto lisi 

 se rigidnejsi, nepolickovanou, toliko teckovanou, nelesklou stelkou, kol- 

 lenchymaticky ztlustelymi epidermälnimi bunkami, jednoduchymi siroce 

 vroubenymi pöry s vejcitou sterbinou a polomesicitymi venträlnimi su- 



