123 



cinnost, nabyvä plodonos pseudoterminälniho postaveni. Stopka jest slabe 

 splostelä, na spodni strane mä hlubokou rybu, na pfedni jest jemne po- 

 delne ryboväna; na bofenim svem konci, u nekteryeb drnbü i na dolenim, 

 nese dloube, pentlicovite, byalinni a zpravidla zabnute supiny. R e c e p t a- 

 kulum jest male, tupe kuzelovite, na svi - cbni strane temef po- 

 lokulovite vypukle a papillosni, a na okrajich ve ctyfi (fidceji 

 jen tri) krätke, paprskovite laloky melce vykrojeno; paprsky tyto sbibaji 

 slabe po stelce. Vzdusne komürky jsou na svrchni strane terce, male, 

 a fidkymi vläkny assimilacnimi vyplnene; maji otvory dycbaci skoro 

 välcovite, silne vyzdvizene. Laloky pfecbazeji na spodu ve ctyfi velke, 

 zvoncovite obaly, z nicbz kazdy skryvä po jedinem arcbegoniu, po pfi- 

 pade tobolce. Cele receptaknlum jest jednoduchym pokracovänim stelky, 

 zvlaste dorsälni jeji cästi, jak lebee se pfesvedcime na podelnem i iDric- 

 nem prnfezu v nejmladsicb stadiicb, kdy plodonos jevi se jako maly, 

 pfisedly, cetnymi supinami obaleny hrbolek; arcbegonia zaklädaji se velmi 

 brzo, jeste pfed definitivnim tvarem terce. Tobolka jest svetlehnedä, 

 kulatä a krätce stopkatä; steny jeji nemaji spirälnicb anebo krubovitycb 

 ztlustenin blan bunecnycb. Otvirä se v bofeni tfetine malym, krubovitvm 

 vickem, obfizne podle zfetelneho prstence velkycb bunek pukajicim. Ka- 

 licb cbybi. Spory velike, zfetelne papillosni. Elatery stihle, s hnstymi 

 dvemi az tfemi spirälkami. Vegetativni rozmnozoväni jen adventivnimi 

 laloky anebo ülomky stelkovymi. 



Cely rod citä jen 6 drubü, vetsinou teplomilnych a v borkem päsmu 

 domäcicb; v Evrope pficbäzi jen tri (Gr. fragrans (Balbis) Corda, Gr. 

 dicbotoma Baddi, Gr. pilosa (Hörn.) Lindb.), z nichz jeden (Gr. pilosa) 

 jest vyznacne arkticky. 



Starym botaniküm byly znämy jen dva druby (Scopoli Marcbantia 

 triandra*), Balbis M. fragrans), jez vesmes pocitali k r. Marcbantia. 

 Teprve r. 1818 Baddi oddelil samostatny rod Grimaldia, jenz pozdeji 

 dosel podrobnebo zpracoväni Biscboffem v jebo »Bemerkungen«. V novejsi 

 dobe Scbiffner (1908, Hedwigia p. 314.) pfifadil Grimaldia carnica a Gr. 

 pilosa ku r. Neesiella (viz str. 129., 131.) 



16. Grimaldia fragrans (Balbis) Corda 1831 in scb. berb. mus. reg. bob.(!) 

 et ic. ined. (teste Nees, Naturg. IV. 1838 p. 225.) 



Nees, Naturg. 1838 p. 225., Gottsche, Nees, Lindenberg, Synopsis 

 1844 p. 550., Rabenborst, Kryptogamenfl. 1848 p. 7, Kryptogamenfl. v. 



*) Lindenberg v Sehedae ad floram exsice.'austro-hung. II. 1883 p. 159 do- 

 kazuje sice, ze Scopoliho Marcbantia triandra jest identickä s Neesiella rupestris, 

 lec nemajiee dnes originälni rostliny nemüzeme ani ze strueneho popisu »Minima, 

 florendo tabescens; pileo integerrimo, bermisphaerieo, subtus triloeulari« ani 

 z poznämky autorovy (Flora earniolica ad. 2., v II. p. 354) usuzovati na tento 

 druh; obräzek na tab. 63 (fig. 1355) Seopolim samotnym kresleny, ukazuje spise 

 na Gr. dichotoma Raddi. C. 1138 Fl. exsic. austro-hung. jest Neesiella rup pod 

 oznac. Grimaldia triandra Scop. 



