126 



s üzkou svetlou ovrubou, a maji 50 — 60« v prümeru; na povrehu jsou 

 jemne bradavicnate. Elatery stihle, ke koncüm jemne süzene, 8 — 10// 

 siroke, 100 — 160 u dlouhe, s dvemi bledymi spirälkami. 



Celä rostlinka voni velmi intensivne a pfijemne pizmem, takze se 

 na stanovisku jiz z daleka vüni prozrazuje.*) Plody pfinäsi koncem 

 bfezna a v dubnu. 



Gr. fragrans jest vyznacnym xerofytem libujicim si na sypke, 

 kypre prsti skalnatych a vyslunnych sträni, kde mezi travou na holych 

 mistech sklädä sedozelene, nenäpadne, charakteristicky nepravidelne sple- 

 tene a supinate povlaky. Jest pomerne dosti vzäcnä. V Cechäch objevena 

 byla jiz zacätkem minuleho stoleti pod Podbabskou zfieeninou u Prahy, 

 odkud r. 1813 vydäna byla v Preslove sbirce Cryptogamae bohemicae 

 (no. 40.) ; drobounky, osmerkovy listek teto sbirky nese dve rostlinky 

 pekne plodne s oznacenim »Prag, Prof. Kosteleeky.« Stanovisko toto 

 bylo pfed lety znovu objeveno prof. DedecJsem (1878: »Jest to svah jiho- 

 vychodni pod zfieeninou, kde nad prvnim letohrädkem a vyse rozloze- 

 nymi vinieemi v okoli kfemencovych balvanü bud' v jednotlivych lalocich 

 nebo i rozsählejsich povlacieb pfebyvä.«), lec jak se zdä v posledni dobe 

 odtud üplne vymizela; nebof vsechno moje hledäni a paträni na tum 

 miste vzdy setkalo se s nezdarem. Z toboto stanoviska zdaji se tez po- 

 ebäzeti exempläfe v Huebenerove berbäfi nesouci lokalitu »Vs oder 3 / t Stun- 

 den von Prag, Januar 1812«; pfesne udaje pfed temito slovy jsou na 

 listku necitelne. Zajimavo, ze v berbäfi ceskebo musea jest celä fada 

 exempläfü teto jatrovky zafazena pod Fimbriaria pilosa, a ze tento lapsus 

 bepatikologüm Schiffnerovi a Matousebkovi, ktefi pfed lety dükladne re- 

 vise eelebo herbäfe meehoveho provädeli, usel. 



V Cecbäcb dosud sbiräna mimo uvedene stanovisko jen jeste na näsle- 

 dujicieb mistecb: pod zulovymi skalami (na jib obräc.) nad fekou Säzavou 

 u brädku Hläska (Vel.!), na jiznieh fonolitovj'ch svazich Milesovky (Vel.!), 

 v ceskosaskem Övycarsku a v Rudobofi na vice mistech (Rabh. — Bastei, 

 Hockstein, Kuhstall, Wehlener Grund). 



Jest nepravidelne roztrousena po cele severni polokouli, nebof az 

 dosud znäme jeji stanoviska mimo stfedni Evropu z Noi - vezska (Kaalaas), 

 Finska (Lindb.), Kavkazu (Boissier, Brotherus), Sibife (Arnell) i sev. 

 Amer. (Eggert). 



V Evrope pfichäzeji jeste dva druhy tohoto rodu: 1. Gr. dich o- 

 toma Raddi (=Gr. angustifolia Necker = Gr. androgyna (L.) Lindb.) po- 

 dobä se Gr. fragrans, mä ale delsi pentlicovitou stelku, mnohokräte di- 

 chotomicky vetvenou, na konci üplne hladkou, bez brvek; epidermälni 

 bunky jsou tenkostenne, stopka plodonose nemä zädnych supin. Druh 



*) Bischof!', Bemerk. 1835 p. 1031.: »Frons insignita est singulari, balsamico 

 odore, qui etplantae siccae perraanet eiusque inventionein iu statione tunc quoque 

 sublevat, quum tempore calido essiccata vix oeulis agnoseenda est.« 



