143 



Netvofi zadnych vyznacnych odrüd, menic se namnoze ve velikosti 

 (zvläste sifce) stelky podle pomerti okolnieh; Neesova var. decipiens 

 (»lobis masculis pedunculatis, reeeptaculo singulo margine foliaceo irre- 

 gulariter lobato cincto«, Naturg. 1838, IV. p. 184.) jest abnormnim ükazem 

 ojedinele soucasne mezi normälnimi rostlinkami, zpravidla na teze rost- 

 lince pfichäzejici. 



Jsouc misty nesmirne hojnou a celym svym zivotem i stavbou 

 uäpadnou i zajimavou jest vhodnym zästupeera jatrovek frondosnich a 

 oblibenym objektem badatelti botanickyck, fysiologü, anatomü i cytologü; 

 byla ji jiz i cela monografie venoväna (Bolleter). Velkä masitä stelka 

 jeji von! pfijemne pizmem a s]abe hofce ehutnä; neni proto divu, ze jiz 

 v nejstarsich dobäch byla k ücelüm lekafskym, jmenovite proti chorobäm 

 zaludecnim a jaternim pouziväna. S obrazem .iejfm sbledäväme se ve 

 vsech stfedovekj'ch berbäficb (viz histor. üv. a synon.). 



Sterilni Fegatella se okamzite pozDa po velkyeb polickaeh bilymi 

 body uprostfed zdobenych, plose pentlicovite leskle stelce a Charakteri- 

 stiken! pizmovem zäpaebu; slozeni poru, cele dutiny dychaci (pfitomnost 

 lahvicovitych bunek!) a tvar venträlnich supin vylucuji jakoukoli zämenn 

 pfi urcoväni mikroskopem.*) 



VIII. Rod Preissia Corda, 

 Genera hep. (Opiz, Beitr. zur Naturgesch.) 1828 p. 647.**) 



ßyn.: Marchantiae spec. Linne et aut. 



Conoeephali spee. Dumortier et Hübener 1. c 



Chomiocarpon Corda, Genera 1828 p. 647., Lindberg, Hepaticae utveckl. 

 1877 p. 6. 

 Siroce pentlicovitä stelka, nesmirne Marchantii podobnä, 

 rozlezä se bud jednotlive po Substrate, anebo tvofi cele povlaky; jest 

 tmavozelenä, pfi okrajich ana spo'du temne aznachove fia- 

 1 o v ä, na povrchu zf etelne polickovanä, s bilymi krouzky kolem prü- 

 duchü uprostfed policek. Ve stfedu jest povrch stelky zläbkovite pro- 

 hloubeny; starsi stelky maji v prostfedku nepravidelne, tmave, podlouhle 



*) Zajimavo, ze v herbäfi ceskeho musea nasel jsem iypickou Marchantia 

 polymorpha p. uc. W. u Tfebone sbiranou a za Fegatellu urcenou; a nemecti he- 

 patikologove Sehiffner i Matousehek pfi opetnych revisich chybu tulo nekori- 

 govali ! 



**) 1. c. p. 647: »Nomen in honor. Ol. Dr. Med. Preiss Botanophilo et ßhizo- 

 grapho, plur. Societ. Sodali, ete. etc.« Balthasar Preiss (* 29. XII. 1765 v Bruch- 

 salu v Badensku, f 2. VI. 1850 v Praze), vojensky lekaf, jenz prodelal välky na- 

 poleonske, horlive sbiral v nejrüznejsich krajich stfedo- i jihoevropskych a za- 

 byval se zvläste morfologii a anatomü kofenü ; velice cenne pfispevky k flofe 

 eeske podal v Pohlove Tentamen. Posledni leta sveho zivota trävil na odpo- 

 cinku v Praze, ücastne se eile, ac jiz kmet vysokeho stäfi, tehdejsiho ruchu bo- 

 tanickeho. 



