144 



skvrny, ktere pfi suseni dokonale zcernaji. Stfed stelky säm jest siroce 

 kylovite vyklenut, ke krajüm se vsak celä stelka kfidlovite ztencuje, az 

 konecne kraje jsou tenounke, prüsvitne a zpravidla vlnite zkadefene. 

 sifka stelky byvä 0"5 — 1'3 cm, delka 2 — 10 cm; vetveni jest velmi ne- 

 pravidelne, nejcasteji adventivnimi, srdcite klinovitymi laloky, takze cela 

 stelka nabyvä charakteristicky c-länkoviteho hahitu, jakoby byla hluboce 

 srdcite zafezäväna. 



Venträlni supiuy jsou velke, nach ovo cervene, vejcite 

 skopinatym pfiveskem a sestaveny ve dvou fadacb huste stfe- 

 chovite za sebou po stranäch stfeduiho zebra. Pficny prüfez stelkou vy- 

 kazuje siroce vyklenute stfedni zebro, zuenäbla v bocich do tenkych 

 kfidel pfechazejici. Assimilacni pletivo zabirä sotva Vb — Vs sifky stelky 

 a slozeno z velmi hustych zpravidla az k pokozce dosahujicich vlaken 

 assimilacnieh. Pficnymi steuami jednovrstevnymi, z bunek rovnez chloro- 

 fylem bohatycb, jest assimilacni pletivo nepravideliie rozdeleno v ko- 

 mürky, ktere pokezkou jako kosoctverecnä, peti- neb sestiiihelnikova po- 

 licka prosvitaji. Uprostfed kazdebo policka jest dycbaci o t v o r, jenz 

 jest slozeny, välcovity, z peti vrstev papillosnicb bunek staveny; 

 nejspodnejsi bunky jsou nosänkovite vyklenuty, takze otvor az na üzkou, 

 kfizkovitou sterbinu uzaviraji. Pfi pohledu sbora jevi se otvor s üzouckou 

 sterbinou v podobe ki ize dvema nebo tfemi iizkymi bilymi prstenci vrou- 

 beny. Zäkladni pletivo sklädä se z polygonälnfch parenchymatickycli 

 bunek, z nichz velmi mnohe velke kapky olejne obsahuji; po obou pak 

 stranäch, kde zel>ro v boky pfechäzi, obsahuji bunky klubicka mykor- 

 rhizovych hyf a maji steny nacbove, takze tyto partie pletivove jsou na 

 prufezu velmi vj'znacne. Ojedinele bunky v zebru maji casto steny ne- 

 obycejne ztlustle, nezffdka tez fialove a samy, jsouce znacne prodlou- 

 zeny, stelkou jako sklerenchymaticka vläkna probihaji; na prüfezu jevi 

 se tyto stereidy jako temne body nepravidelne v zakladnim pletivu 

 rozsete. 



Jednodomä nebo dvojdomä. Samci organy jsou sestaveny v tercich, 

 vetknutycb na krätke (3*5— 2 cm), tluste, dvema rybami opatfene stopce, 

 jez jest jen pokracovanim stelky, k niz v hlubokem zäfezu stfednim se 

 pfipojuje; terc jest skoro kruhovity, ve stfedu mirne vyvyseny, k okra- 

 jüm ztenceny, a na okrajich jen melce nepravidelne slabe lalocnaty. Na 

 svrcbni strane jest cervenave zeleny, hrbolaty, na spodni nachovy a hu- 

 stymi supinami posäzeny; antheridia jsou bruskovita, kraticce stopkata 

 az skoro pfisedlä a jednotlive ve stfedni casti terce zapustenä. 



Samici receptakulum jest polokulovite, d r o b n e, s n e- 

 obycejne sirokym okrajem; na povrchu jest zvlneno ve 4 — 6 

 vypuklych zeber, nezfidka bradavicnatych, a v tentyz pocet melkych 

 mezizebfi; na spodu pod kazdym mezizebfim jest vakovity, samostatny 

 obal, jenz chovä uvnitf jednu, dve, zfidka i tri stopkate tobolky. Kazdä 

 tobolka obdäna jest jeste zvoncovitr vakovitym kalichem, jenz 



