150 



trovku tuto na originalnim stanovisku Scopoliho, bylo dokäzäno; lec pfes 

 to neni sprävnym zameüovati Neesovo jmeno kombinaci Cordoveho a 

 Scopoliho, ponevadz Nees skutecne byl prvnim, jenz druh Preissia eom- 

 mutata v nynejsim pojmu vyraezil. 



Pozn.: Die tmavozelene, na zpodu a tenkych, skoro prosvitavych 

 okrajich nachove stelky, casto srdcite zafezävane a majici povrch drobne 

 kosoctverecne polickovany, i podle välcovitych dychacich otvorü z 5 vrstev 

 bunek nad sebou stavenych, jakoz i die tvaru samiciho receptakula po- 

 zname Pr. commutatu v kazdera pfipade. 



Blizce pfibuznou jest Bucegia romaniea Radian (Bull. Herb, 

 de l'Inst. Bot. Bucarest 1903, N° 3.-4., Schiffner Mag. Bot. Lap. VII. 

 1908 p. 36., Beitr. z. Bot. Centrbl. XIII. 2. 1908 p. 273— 290.) dosud jen 

 jediny zästupce tohoto noveho rodu, jenz byl pozorovan v alpinskem 

 pasmu vysokohorskem mezi 1000 — 2000 m nadm. vysky -v Karpatech a 

 Taträch. Ponevadz neni vylouceno, ze by se mohla jatrovka tato objeviti 

 i u nas v Krkonosich, po pfipade i v jinem nasem horstvn pohranicnim, 

 myslim, ze nebude nesprävnym, jestlize si ji blize povsimneme. Habi- 

 tuelne podobä se üplne horskym formam Preissia commutata, s niz casto 

 i pohromade roste. Lisi se od ni: 1. pficny prüfez stelky vykazuje ne- 

 obycejne vynikly ostry kyl, 2. dychaci dutiny jsou präzdne, postradajice 

 jakychkoliv vläken assimilacnich, 3. samici receptakulum jest tupe kuze- 

 lovite, 4. bunky steny tobolky maji fidke (4 — 6) polokruhovite ztlusteniny, 

 jez ze zevni strany se jevi jen jako uzlovite ztlusteniny (Preissia mä 

 dokonale kruhovite, cetne ztlusteniny z obou stran steny stejne se jevici); 

 blize k vrcholu tobolky ztlusteniny splyvaji na vnitfni strane tobolky 

 dohromady, nechävajice jen polokruhovitä neb kruhovita mista nezstlustlä, 

 5. spory jsou mensi 45 // (u Preissie 50 — 60 //). Od Fimbriaria Linden- 

 bergiana, s niz take pospolu pfichäzi, rozeznä se ihned slozenymi, trub- 

 kovitymi otvory dychacimi. Ponevadz jinak Bucegia v ostatnich znacich 

 üplne s r. Preissia souhlasi, neni vylouceno, ze cely tento rod jest jen 

 odlisnou formou obycejne Pr. comm., od niz se lisi jen präzdnymi duti- 

 nami dychacimi a nepatrnymi odchylkami v receptakulu, ktere ale jinak 

 jsou ve variacni hranici tohoto druhu. Säm nemel jsem dosud pi'ilezitost 

 jatrovku tuto ohledavati, ale cinim na ni pozornu, nebof zajiste, ze 

 i v nasi flofe se vyskytne. Ostatne jest potfebi podrobneho studia tohoto 

 rodu, aby spravnä jeho hodnota vysvitla! 



IX. Rod Marchantia Marchant-Fil. 

 in Mein, de l'acad. Paris 1713 p. 230., Linne, Species plant. 1753, p. 1137.*) 



Statue jatrovky se stelkou pentlicovitou na koncich hluboce vy- 

 krojenou, pravidelne dichotomicky neb dichopodiälne se vetvici. Svrchu 

 jest stelka zfetelne polickovanä, na spodu mirne vyklenuta; zebro vzdy 



*) Nazväna po Nicol. Marchant-ovi, f ed. zahrady ve vody Urleanskeho v ßlois. 



