151 



vyvinute, siroke a znenähla v boky pfechäzejici ma casto dve az tri 

 bräzdy rhizoidy vystlane. Epidermis z tenkostennych, nezfidka i velkymi, 

 konickymi papilkami opatfenych bunek (M. Treubii Sebif., Java). As- 

 similacni pletivo tvofi nizkou jen vrstvu cele stelky a rozdeleno jest v cetne 

 dutiny vyplnene assimilacnimi huste za sebou sefazenymi vläkny. Dy- 

 chaci otvory slozene, välcovite, jen mirne nad povrcb vyklenute; ster- 

 bina vnitfni jest rozmaniteho tvaru, od siroee kruhovite az k üzce kfi- 

 zovite. Zäkladni pletivo jest neobycejne mohutne a slozeno z parencby- 

 matickycb bunek, ktere blize ke spodni pokozce stävaji se stäle mensimi; 



Obr. 31. Marchantia polymorpha L., plodnä rostlinka ve skut. veli- 

 kosti. Bot. zahrada univ. v Praze. 



u nekterycb cizicb druhü byvaji dokonce i ostfe odliseny dve vrstvy, 

 vetsicb bunek svrchnich a mensich spodnicb. Buiiky obsahuji hojne skrobu 

 a olejnyeh telisek; take slizove buiiky jsou zpravidla r»fitomny. Venträlni 

 supiny jsou rozmaniteho tvaru, po obou stranäch zebra v^e tfeeh para- 

 lellnich fadäch sefazeny; nekdy se (M. polymorpha L.) supiny jednotli- 

 vych fad i napadne tvarem rozlisuji. 



Druhy vesmes dvojdome; pohlavüi orgäny vzdy pravidelne sesku- 

 peny na zvlästnieh ütvareeh stelkovyeh. Androecia, samci terce, jsou 

 mirne vyklenute, k okrajüm skoro blänite ztencene, okrouhle, celokrajne, 

 mirne, nebo i bluboce lalocnate, na spodu huste supinate; vetknuty jsou 

 na vice mene dlouhe stopce, ktera velmi casto byvä excentricky insero- 

 väna (napadne u tropickych nekterj'ch druhü, na pf. M. Treubii Schiff- 

 ner, M. flabellata Hampe, kde jsou androecia hluboce ctyflalocnä, veji- 

 fovitä). Stopka jest prostym pokracovänim rozvetveneho laloku stelko- 



